28 



HENRIK HESSELMAN 



(952) 



Ur Skogsförsöksanstaltens saml 



Fig. 13- 



Foto av N. SvLVÉN. 



Vegetation å obränt hygge. Aira flexuosa \Å\å.d.v \\\xv\xå\nzs%B.-n, Epilobiuvi nngusti- 

 foliuin förekommer kring stubbarna. I bakgrunden avsvett hygge med Epilobmm. 

 Västergötland. Hassle sn. Sundsmarkens krpk. ^Vi 19 16. — (Vegetation on an 

 unburnt clearing: the main part ensists of Aira flexuosa; near the stumps occur 

 Epilobuun anguslifolniin. In the background a burnt clearing with Epilobmvt) 



omkring någon grövre multnande rot. Hos unga plantor har jag alltid 

 funnit salpeterreaktion, varför det tydligen är fråga om en gynnsam- 

 mare betingelse för salpeterbiidningen i stubbens och det multnande 

 virkets omedelbara närhet, än i marken i övrigt, som vanligen på 

 dessa hyggen klädes med kruståtel (Aira flexuosa). Såväl bakteriologiska 

 undersökningar som lagringsprov visa, att så är fallet (se tab. 13 nr i). 

 Denna olikhet mellan marken i stubbarnas omedelbara närhet och marken 

 mellan stubbarna sammanhänger nog såväl med det multnande stubb- 

 virkets inverkan på nitrifikationen som med en ursprunglig, redan i be- 

 ståndet förefintlig olikhet i humustäcket. Vi ha ju nyligen sett, att själva 

 markbetäckningen företer avsevärda olikheter under och emellan träden. 

 På de förra platserna förhärskar lingonris, på de senare blåbärsris. 



I analogi med dessa här nämnda iakttagelser finner man stundom, hur 

 gamla multnande lågor inverka på hyggesvegetationen i nitratofil rikt- 

 ning. På Sösjö kronopark, Bräcke revir, kan man sålunda iakttaga. 



