30 HENRIK HESSELMAN (954) 



ganska rik hallonvegetation, i juli 1915 gåvo hallonplantorna en kraftig 

 nitratreaktion, jordprov från samma lokal bildade under lagring bety- 

 dande nitratmängder (se tab. 13 nr 2). Där markenej blivit omrörd på detta 

 eller liknande sätt, är i Ansjö kronopark kruståteln (Aira flexuosa) den 

 dominerande hyggesväxten, nitrifikation saknas eller är ytterligt svag. 



Liknande observationer kan man nästan ständigt göra i våra skogar. 

 Omkring skogskojorna har marken ofta blivit mer eller mindre omrörd. 

 Samma karaktäristiska flora som kring rotvältorna finner man där, näm- 

 ligen hallon och Epilobiimi, i yngre stadium äro de konstant nitralhaltiga, 

 i äldre ofta nitratförande. Kring skogsvägar, i synnerhet om de äro 

 mera nyligen anlagda, återfinnes samma fenomen. De växter, som 

 infinna sig på den blottade och omrörda jorden, äro nästan 

 alltid nitratförande. I Ansjö kronopark finnas utmed skogsvägarna 

 Luzula pilosa och Epilobium angustifolium. Luzula gav ännu i början 

 av september . (ig 1 6) stark nitratreaktion. 



I en föregående avhandling (Hesselman 19 i 7) har jag visat, att den 

 flora, som man vanligen träffar i grustag och på liknande lokaler, är en 

 utpräglat nitratofil flora. Av de här nämnda observationerna framgår 

 dessutom, att även en mindre omröring av de översta markskikten för- 

 mår sätta nitrifikationen i gång under förhållanden, där den annars ej 

 skulle inträda. Detta ger mig anledning att något redogöra för den van- 

 liga markberedningens inflytande på kväveomsättningen. Mina studier 

 i denna riktning äro visserligen ännu ej synnerligen omfattande, men ha 

 dock ett visst intresse. 



En mycket belysande och intressant redogörelse för olika markbered- 

 ningsförsök finner man i Skogsvårdsföreningens tidskrift, årgång ig 11, 

 författad av Th. Grinndal (igii). Då jag trodde, att dessa försök 

 skulle erbjuda ett visst intresse även med hänsyn till frågan om kvävets 

 omsättning i marken, vände jag mig till jägmästare Th. Grinndal 

 personligen, som med största beredvillighet och älskvärdhet sände mig en 

 redogörelse för sina försök å Öster-Rekarnas häradsallmänning. Samtliga 

 dessa voro förlagda till närheten av Skogshalls numera nedlagda skogsskola. 



Med ledning av den redogörelse, som jag på detta sätt erhöll, stu- 

 derades dessa försök i okt. ig 16. Det största intresset erbjödo några 

 markberedningar, utförda med s. k. finnplog hösten 191 2 eller ig 13. 

 En närmare detaljerad redogörelse återfinnes å sid. 1044. Som även fram- 

 går av fig. 15 är försöket förlagt till ett hygge med en tät fröträdsställning 

 av tall. Där markberedningsredskapet kraftigare rört om marken, upp- 

 träda hallon och Epilobitan i markbetäckningen, yngre plantor gåvo ännu 

 i oktober nitratreaktion. Där finnplogen återigen ej rört om marken, 

 var markbetäckningen i det närmaste oförändrad och hade samma karak- 



