150 GÖSTA MKLLSTRÖM 



Berg, skriver om den förstnämnda av dessa i rapport över skadeinsekter 

 1917. »Efter vad hittills förmärkts, torde grankotten i år \ara utsatt för 

 angrepp av grankottvecklaren i ungefär samma utsträckning som förra 

 året, vadan resultatet av granens frösättning blir ytterst ringa. I själva 

 verket synes som om rikligheten hos granens frösättning skulle spela 

 vida mindre roll för skogsskötseln än förekomsten av nämnda skade- 

 insekt. » 



Björken. 



Inom hela Göta- och Svealand inträffade blomningen hos björken un- 

 gefär samtidigt, eller mellan 15 och 25 maj, härefter fortskred den norr- 

 ut och nådde översta Norrbotten 10 — 20 juni. Längst uppe vid Bott- 

 niska viken rapporteras dock i enstaka fall så tidig blomning som i de 

 sista dagarna av maj. För hela landet uppta 9 procent av rapporterna 

 blomningen såsom ingen, 26 procent såsom svag, 39 procent såsom me- 

 delmåttig och 26 procent såsom riklig hos fristående träd, under det 

 18 procent upptaga den såsom ingen i bestånd, 31 procent såsom svag, 

 35 procent såsom medelmåttig och 16 procent såsom riklig. Ymnigast 

 har blomningen varit i Norrland och i bergslagen, varefter den starkt 

 avtagit. Sålunda har den inom Umeå distrikt betecknats såsom ingen 

 i intet fall, svag i 13 procent, medelmåttig i 2^ procent och riklig i 

 62 procent av rapporterna rörande fristående träd samt ingen i 7 pro- 

 cent, svag i 20 procent, medelmåttig i 40 procent och riklig i 33 pro- 

 cent rörande bestånd. Motsvarande procentsatser voro för Smålands 

 distrikt beträffande fristående träd 45, 31, 21 och 3 samt för bestånd 

 62, 26, 12 och o. 



Frötillgången motsvarade icke helt blomningen. Från en del platser 

 i Norrland uppgives som orsak härtill, att blommorna skadats av den 

 rikliga nederbörden. Inom så gott som hela Norrland, Dalarna och 

 bergslagen var tillgången på frö medelmåttig — riklig hos fristående 

 träd och samtidigt medelmåttig i bestånden. Tio revir, Alvsby, Bur- 

 träsks, Bjurbackens, Blåvikens, Vinlidens, Fredrika, Hede och N:a Häl- 

 singlands, Filipstads och Kristinehamns, ha till och med haft riklig till- 

 gång såväl hos fristående träd som i bestånd. Fröet har i 88 procent 

 av rapporterna ansetts vara väl utvecklat och i 12 procent outvecklat samt 

 i 93 procent friskt och i 7 procent skadat. Liksom i fråga om gran- 

 kotten, har utvecklingen hos björkfröet, varit bäst inom de delar av 

 landet, som varit rikligast försedda. Undantagandes Övre Norrbottens 

 distrikt har inom så gott som hela Norrland allt björkfrö varit friskt och 

 väl utvecklat. Inom Smålands distrikt, som haft den svagaste tillgången, 

 har också utvecklingen och godheten varit den sämsta. 



