164 EUG. HEMBERG 



Det är huvudsakligen i mossarna vi avläst organismernas invandrings- 

 följd; men över mossar och försumpningar råder, tillföljd av försenad 

 källossning och stark vattenavdunstning med avsevärd värmebindnings- 

 process, lägre temperatur och förkortad växttid, varför en senare periods 

 invandrade frostkänsliga pioniärer nödgades draga sig bort från sådana 

 kallare områden eller frostspridande härdar, medan de däremot kunde fortleva 

 och sprida sig på de skyddade fastmarkslägena, å vilka de dock icke 

 kunde lämna spår av si?i tillvaro åt eftervärlden. — Beträffande sådana 

 framskjutna invandrare yttrar NORDMAN (20): »that various other trees 

 and busces accured in the woods in addition to the predominant tree 

 species; that stretches of woods of different nature (fir and oak woods 

 etc.) vvere found side by side and that transitions from the one period 

 to the other were prepared by a series of forrunners of the next wood- 

 vegetation.» 



Det är sålunda sannolikt, att björk-aspens pioniärer redan tidigt å gyn- 

 nade lokaler bildat kolonier å områden, som i stort sett behärskats av 

 dryasvegetationen, att tallens förposter, vilka redan spredo sitt pollen 

 över tundran (HOLST 10), ä tidigare timma än hittills av mossfynden 

 framgått, invandrat och blandat sig å varma marklägen med den föröv- 

 rigt dominerande björk-aspfloran, att eken, tidigare än mossarna vittna, 

 invandrat i de härskande tallskogarna och boken i ekskogarna. Det är 

 icke uteslutet, att å starkt brutna terränger tundra, björk- och tallskog 

 samtidigt varit tillfinnandes inom ganska begränsade områden, medan 

 samma förhållande varit rådande inom större terräng, där denna varit 

 jämn eller mindre bruten. Torvmossarna skola i denna fråga först för- 

 må avgiva fullt exakta vittnesbörd, sedan de i högre och allmännare grad 

 än hittills underkastats ingående pollenanalys. Om icke bokens upp- 

 vandring hejdats av det under skandinaviska tallperioden å nordvästra 

 europeiska kontinenten rådande stäppartade klimatet, så skulle hon kunnat 

 invandra under nämnda period och därvid åtminstone beträlTande värme- 

 summan funnit ett för hennes utveckling gynnsamt klimat med en juli- 

 isotherm av 14—15° C. (A. C. JOHANSEN 12). 



l^^nligt Linssers (16) undersökningar är den värmesumma, som å samma 

 lokal erfordras för de trenne vegetationsfaserna: lövning, blomning och 

 fruktmognad, väsentligt lägre för boken än för eken [Q. pedunculata), och 

 utgör exempelvis å LiNSSERS nordligaste observationsort: Stettin för bo 

 ken resp. 302, 332 och 1,560° och för eken resp. 432, 464 och 2,638°, 

 allt C. 



Möjligt är därför — ehuru ännu icke pä undersökningens väg bevisat 

 — att bokens pioniärer invandrat till Dano-Scania och där bildat kolo- 

 nier å gynnsamma, från frostspridande mossar och kärrmarker avlägsna 



