ÄRni.KiHKTSI.ARAN OCH SK( )(;SBRl KKT 1S9 



den förmodan, att man verkligen skall lyckas att i de redan befintliga 

 skogsbestånden anträtta individ med de egenskaper, man önskar bevara 

 och tillgodogöra. — Sedan Statens Skogsförsöksanstalt en gäng fått 

 upp undersökningen av skogsträdens raser pa sitt arbetsprogram, ha 

 också en del av säväl den botaniska, numera den naturvetenskapliga 

 som skogsavdelningens arbeten inriktats på dithörande frågor. Resul- 

 taten a\" dessa arbeten föreligga i ett flertal i Meddelanden från Sta- 

 tens Skogsförsöksanstalt» publicerade uppsatser och avhandlingar, främst 

 i publikationsserien »Material för studiet af skogsträdens raser» samt i 

 undertecknads ovannämnda granuppsatser. ^ 



3. Vi komma nu in på de rena ärftlighetsfrågorna : \'ad känna vi 

 om egenskapernas ärftlighet hos skogsträden? Vilka av ett träds skog- 

 liga egenskaper äro ärftliga, vilka äro icke ärftliga: 



Samma ärftlighetslagar. som gälla andra växter, gälla för visso även 

 skogsträden. Och en naturlig följd härav bUr, att vi just beträttande 

 skogsträdens egenskaper måste fråga oss, om den eller den egenskapen 

 verkligen är ärftUg, eller rättare uttryckt, i vilken grad egenskapen i 

 fråga skall komma till uttryck hos avkomman. Alla våra skogsträd äro 

 ju korsbefruktare, de flesta av dem vindpoUinerare. Yi ha alltså i 

 själva verket ytteriigt små eller inga utsikter att av dem trätta fullt rena 

 eller konstanta former. Snart sagt alla träden äro hybridogent upp- 

 komna, nära nog varje individ är åtminstone i något, sannolikt i flera 

 avseenden heterozygot (en produkt av könsceller eller gameter med olika 

 anlag). Följden härav måste ju bliva en mindre eller större olikformig- 

 het hos avkomman. I vad mån de genom upprepade korsningar fram- 



' »Material för studiet af skogsträdens raser; omfattar: 



1. Gran med försenad klorofyllbildning. Av II. Hessei.man. 



2. Fjällgran av ovanlig t\-p. > 



3. Tallar med rik fröproduktion. 



4. Ormgranar i Hassle socken i norra Västergötland. A\- X. Svi.\'ÉN. 



5. Dichotjp gran från Forserum i Småland. > ■> 



6. Pelarliknande gran. a » 



7. Ny form av gran med abnorm kIorof\"llbildniiig. 

 S, Tabulaeformisartade granar i Holaveden. 



9. Beståndbildande orragran. Av H. Hf.ssei.max. 

 10. Några svenska ".allformer. 



— Jämväl följande i 5 Meddelanden från Statens Skogstorsöksanstalu ingående publika- 

 tioner beröra m. 1. m. ingående frågan om skogsträdens raser; GuNN.\R Schotte, Tall- 

 kottens och tallfröets beskaffenhet skördeåret 1903 — 1904. — Nils Sylvéx, Om könsför- 

 delningen hos tallen. — Nils Svlvén, Om pollineringstorsök med tall och gran. — Gu.v- 

 N.\R Schotte, Om betydelsen av fröets hemort och moderträdets ålder vid tallkultur. — 

 Edward Wibeck, Tall och gran av sydlig härkomst i Sverige. — GtNNAK Schotte, Tall- 

 plantor av frö frän olika hemort. Ett bidrag till proveniensfrågan. 



