194 NILS SYLVÉK 



Medellängden utgjorde i förra fallet 14,28, i senare fallet 10,25 ^"^• 

 Redan dessa siffror peka ju hän på en rikare fröskörd vid glesställning 

 av de för fröproduktion avsedda individen. 



En större glesställning av individen måste ovillkorligen gynna fröav- 

 kastningen i skogsträdsbestånden. Vad skogsträden beträffar, torde gles- 

 ställningen t. o. m. i ännu mycket högre grad än i fråga om lantbruks- 

 växterna influera på fröproduktionen. Undersöka vi närmare ett skogs- 

 trädsbestånd av lämplig ålder, skola vi alltid finna, att de mera 

 friställda individen börja blomma vid tidigare ålder än de mera tätt 

 stående; då det är fråga om skogsträd med enkönade blommor, blir det 

 härvid i regel honblommor, som först produceras, under några eller 

 kanske flera år rent av endast honblommor.^ Om sålunda de mång- 

 åriga och många månger blommande skogsträden vid glesställning bli 

 tidigare könsmogna och blomrikare, dä hava vi ju i förståndig glesställ- 

 ning av de för fröproduktionen avsedda individen ett medel i vår hand 

 till fröproduktionens gynnande. Jag tillåter mig i detta sammanhang 

 citera Gunnar Anderssons ord i hans förut omtalade föredrag »Om 

 barrträdsraser och deras renodUng», sid. 325: »Det är nämligen icke att 

 förglömma, att vi i trädens höga ålder ha en stor och given fördel 

 över lantbrukets ett- och tvååriga kulturväxter — ett urval verkar 

 genom många fröår och — renvalda bestånd lämna årtionden igenom 

 ett kvalitetsfrö, som kan komma stora trakter till godo.» De för fröpro- 

 duktion avsedda bestånden måste dock även de i början uppdragas 

 jämförelsevis tätt; en glesställning till fröproduktionens gynnande får in- 

 träda, först sedan utgallring skett av de vid avkommans »klyvning» upp- 

 trädande, skogligt mindrevärda individen, då beståndet blivit ett på de 

 skogligt bättre formerna relativt rent bestånd! 



Ett medel att öka fröproduktionen per individ hos skogsträden ha vi 

 måhända även i konstgödning. Ännu känna vi härom allt för litet. 

 Kanske skola försök i framtiden även härutinnan giva för praktiken an- 

 vändbara resultat." 



Sambandet mellan fröproduktionsfrågan och ärftlighetsfrågorna finner 

 sitt mest eklatanta uttryck i förekomsten av skogsträdsraser, utmärkta 

 just av särskilt rik fröproduktion. Dylika ha av Hesselman^ påvisats 

 hos tallen. I sitt meddelande om dessa framhåller också Hesselman, 



* Jmf. i detta sammanhang Nils SylvÉN, Om könsfördelningen hos tallen. Skogsvårdsf. 

 tidskr. 1908, sid. 73 o. f. 



" Jmf. H. Hesselm.\n, Material för studiet af skogsträdens raser. Skogsvårdsf. tidskr. 

 1907, sid. i8. 



^ H. Hesselm.\N, Material för studiet af skogsträdens raser. 3. Tallar med rik fröpro- 

 duktion. Skogsvårdsf. tidskr. 1 907, sid. 13 o. f. 



