198 IN MEMORIAM 



skulle erhållas genom expor tavgifter å trävaror. S. beräknade, att i stort 

 sett skulle erhållas lo standards exportvaror per tunnland och då han 

 satte skogsplanteringskostnaden till lo kr. per tunnland, föreslog han 

 en exportavgift av i kr. per standard. Inom en tid av fem år skulle 

 exportören äga att återfå erlagda avgifter, därest han kunde upp- 

 visa, att ett mot avgiftens storlek svarande jordområde blivit efter 

 ovanstående grunder skogsodlat. Denna skogsdling skulle av sakkunnig 

 avsynas samt i regel, men ej nödvändigtvis, utföras på exportörens 

 egen mark. — I samma broschyr varnade S. för bolags jordförvärv och 

 för att utlänningar skulle få förvärva aktier i svenska bolag. 



S. framhöll slutligen i denna broschyr, att man ej av hans benämning 

 »skogsåterplanteringsfonden» finge draga den slutsatsen, att han särskilt 

 ville förorda plantering, utan ville han i stället, att fonden skulle använ- 

 das till »skogskultur i dess mest utsträckta form». Han skriver t. ex. 

 härom: »Jag skulle således lika gärna kunna vara med om, att benäm- 

 ningen bleve skogskulturfonden, ty givet är, att skogskultur kan uppnås 

 på mångahanda sätt, och att t. ex. skogssådd och torrläggning av mark 

 lika väl kan föra till det åstundade målet som skogsplantering. Huvud- 

 sak är, att de nödiga medlen förefinnas, och därvidlag är mitt program 

 — att skog skall skapa skog.t> 



Kort efter publicerandet av denna broschyr, invaldes S. den 19 mars 

 1894 som ledamot i Lantbruksakademien å skogs- och trädgårdsav- 

 delningen. I april 1894 utgav S. åter en ny broschyr, > Om hemmans- 

 klyvning och skogsbolag», som även innehöll många tänkvärda upp- 

 -slag. Han uttalade där. »att de enda skogsägare, som hava utsikt att 

 lyckas, både att vårda och bevara skogen, bli följaktligen stat och kom- 

 mun, och ur nationalekonomisk synpunkt borde vi alla sträva och arbeta 

 för att skogarna gingo över i deras ägo ; men känd sak är, att mäktiga 

 viljor arbeta åt motsatta hållet». — Han uttalade sig visserligen för, att 

 större delen av skogen genom hemmansklyvning skiljdes från stamhem- 

 manet om skogen härigenom komme i avseende på framtida vård att över- 

 flyttas i säkrare händer. Ett skogens överförande uti enskilda aktiebo- 

 lags händer ansåg han emellertid vara som att »hoppa ur askan i elden». 



Han förordade i stället bildande av »Associationer av hemmansägarne.» 

 En lag skulle skapas, som medgåve skogens skiljande från stamhemmanet 

 under villkor, att den frånskilda skogen endast finge övergå till ägare, 

 som i avseende på skogens skötsel och framtida bestånd, ställde sig un- 

 der offentlig kontroll. Ägare till sådan skog kunde bilda skogsbolag, 

 som hade till uppgift att sköta skogen uthålligt. — Detta om skogens 

 vård varmhjärtade förslag har ej sedermera på allvar upptagits. Bättre 

 öde fick däremot S(JRKNSEN.S förslag till exportavgifter. Enskilda motio- 



