252 UNO DANIELSON 



och gran i ungefär likformig blandning, men bör granen gynnas vid 

 hjälpkulturer. Aro dessa marker av bättre beskaffenhet, bör i stället 

 användas österrikisk svarttall tillsammans med vanlig svensk tall, enär 

 svarttallen genom sitt rika barravfall är ägnad att i hög grad göda och 

 förbättra marken; dessutom torde med fördel kunna användas vitgran, 

 banksianatall och Pinus rigida. 



På 2, tuvmarkerna, rekommenderas veymouthstall, björk, al och pop- 

 pel, särskilt silverpoppel. 



På 3, sprickmarkerna, föreslogs användning av tall, gran, österrikisk 

 svarttall och ask. 



Dessa uttalanden voro ur teoretisk synpunkt fullkomligt riktiga, men 

 praktiken och erfarenheten har i många fall givit ett helt annat resultat, 

 särskilt vad användbara trädslag beträffar, vilket närmare framgår av 

 kapitlet: »Erfarenheter rörande den öländska skogsvården» här nedan. 



Är 1902 den 15 december bildades i Kalmar »Ölands skogsodlings- 

 sällskap» vid ett talrikt besökt möte under landshövdingens ordförande- 

 skap. Aret därpå anslogs av Ölands södra Möts underavdelning 100 

 kronor till organisationskostnader för det nybildade sällskapet, vilket till 

 en början syntes röna livlig anslutning, men som sedermera så små- 

 ningom krympt ihop och i verkligheten numera upphört med sin verk- 

 samhet. 



Under denna period hade å Mossberga egendom i Högsrums socken 

 anlagts en bränntorvfabrik, vilken huvudsakligen sålde sin tillverkning 

 på Öland och sålunda i hög grad bidragit till skogsbesparing. 



De sista åren av dess skogliga verksamhet på Öland hade hushåll- 

 ningssällskapet 4 skogsplantörer i verksamhet, och under denna tid utsattes 

 följande plantor (i runda tal): 



vanlig tall 1,116,200 st. 



vanlig gran 250,900 » 



svarttall 130,900 » 



veymouthstall 200 » 



lågst. bergtall 2,000 » 



vitgran 4,300 » 



silvergran 2,500 » 



lärk 5.200 » 



bok 500 » 



ask, alm, al och björk 52,600 » 



Summa 1,565,300 st. 



Såsom en sammanfattning av hushållningssällskapets för skogsodling 

 bedrivna verksamhet kan angivas, att under åren 1872 — 1904 utplanterats 



