DE ÖLÄNDSKA SKOGARNAS HISTORIA OCH UTVECKLING 253 



sammanlagt c:a 3,801,670 plantor av diverse slag, inklusive hjälpkul- 

 turer; med dessa plantor hava c:a 250 hektar, fördelade över hela ön 

 på c:a 200 ställen, gjorts skogbärande, ett i sanning storartat resultat 

 med de begränsade medel, som för detta ändamål stått sällskapet 

 till buds. 



För säkerställande av planttillgången hade sällskapet lätit anlägga 13 

 plantskolor, spridda över hela ön pä lämpliga orter för att lätt vara 

 tillgängliga för skogsplantörerna. 



/ ocJi med igoj års ingång påbörjades en ny epok i det öländska 

 skogsvårdsarbetet, i det att då hushållningssällskapets bestyr med skogarna 

 upphörde och överflyttades på den nybildade skogsvårdsstj^relsen inom 

 Kalmar läns södra landstingsområde. Vad skogsodlingen beträffar, så var 

 det ingen obruten mark, som skogsvårdsstyrelsen fick i arv, utan i stället 

 var den synnerligen väl förarbetad, tack vare vilket det var möjUgt för 

 styrelsen att så snabbt som skedde uppnå betydande resultat. 



Den period, 1905 — 15, som skogsvårdsstyrelsen varit i verksamhet, 

 ligger i så nära tid, att någon längre redogörelse däröver ej kan anses 

 nödig, då årsberättelserna publicerats i Skogsvårdsföreningens Tidskrift, 

 utan inskränker jag mig till en kort resumé över det viktigaste, som 

 blivit uträttat för skogarnas förökande och bättre vård. 



Till en början omfattade styrelsens verksamhet allenast skogskultur- 

 arbeten, och några åtgärder för skogsskötsel kommo icke i fråga, dä 

 inga större avverkningar bedrevos och största delen av de enskilda 

 skogarna egentligen voro ängs- och betesmarker, beväxta med blandad 

 lövskog. Det var först omkring 19 10, som avverkningar i större om- 

 fattning började bedrivas i de fätaliga barrskogsbestånden inom Högs- 

 rums och Boda socknar. 



Skogsodlingen hade under tiden gått framåt. Är 19 10 överenskoms 

 med hemmansägarna i Bläsinge och Dörby byar om upplåtelse för skogs- 

 odling av gammal kalmark med en areal av 72,12 hektar; redan året därpå 

 gjordes fältet i ordning och kringhägnades på styrelsens bekostnad, 

 varefter skogsodlingen omedelbart påbörjades. 



Sedermera hava flera dylika kulturfält övertagits och kringhägnats av 

 styrelsen, nämligen Lindby 10 har, Gillberga i Persnäs 7 har, Källinge- 

 möre i Köping 3,5 har. Bredinge och Rösslösa i Kastlösa 40 har; de 

 smärre och större kulturfält, som upplåtits, men icke av styrelsen kring- 

 hägnats, kunna räknas i flera hundratal. 



Vad särskilt beträffar kulturfälten å Bredinge och Rösslösa marker, 

 äro de märkliga därför, att de förlagts mitt ute på alvaret, där enligt 

 den allmänna meningen intet träd kan växa; emellertid kan nämnas, att 

 de resultat, som där vunnits, äro rent av lysande, i det att de första 



