SVEN PETRINI 



OM TRÄDENS FÖRDELNING I 

 MOGENHETSKLASSER. 



Vid skogsmötet i mars månad 19 15 inleddes av överjägmästare 

 Welander diskussion i ämnet: »Enligt vilka grunder bör en 

 avverkningsberäkning upprättas?» Inledaren anförde exempel 

 på resultatet av en skogshushållning enligt då gällande bestämmelser 

 och visade, huru avverkningsberäkningen i praktiken icke kunnat följas, 

 utan att avverkningsbeloppet hade måst höjas med ända till 200 ä 300 % . 

 Han påpekade, hurusom ett dylikt sätt att beräkna avverkningen vore 

 värdelöst och angav orsaken därtill vara den, att hänsyn ej blev tagen 

 till virkeskapitalets beskaffenhet, utan att avverkningen bestämdes till 

 samma belopp, oavsett om skogen vore frisk eller om den vore över- 

 mogen och skadad. En sådan skogspolitik ledde till att tillståndet i de 

 överåriga och illa skötta skogarna aldrig förbättrades. Botemedlet här- 

 emot skulle vara en noggrann uppskattning av skogen i olika 20-åriga 

 åldersklasser, varefter en avverkningsberäkning skulle kunna göras som 

 toge tillbörlig hänsyn till förekomsten av överårig skog. 



I diskussionen uppträdde bl. a. TOR JONSON, dåvarande lektor vid 

 Skogsinstitutet, och framhöll, att en noggrann åldersstatistik ej \ore 

 en så lämplig metod för stora vidder av Norrland med olikåldrig urskog, 

 utan här borde träden fördelas i tre olika mogenhetsklasser. Det be- 

 tonades uttryckligen, hurusom all gammal och överårig skog ej vore att 

 anse såsom i samma grad övermogen, och att, då skogens ålder vore 

 mycket hög, det vore nödvändigt att inom de högsta åldrarna särskilja 

 trädens olika mogenhet, ty det finnes bestånd, som äro 200 år gamla, 

 men som äro mera växtliga än andra, vilka blott ha en ålder av 100 år. 

 Aldersstatistiken för avverkningsberäkningen utgår från den felaktiga 

 förutsättningen, att äldre skog alltid är liktydigt med sämre skog. 



Inledaren svarade härpå, att en klassificering av träden enligt rent 

 yttre kännetecken ej kunde vara så pålitlig som en åldersindelning, var- 

 jämte betänkligheter uttalades om, huru utstämplingen skulle kunna verk- 

 ställas efter en sådan princip. 



