324 SVEN PETRINI 



— det som varken kan hänföras till klass i eller klass 

 lunda bilda klass 2. 



måste sa- 



För att studera huru indelningen i mogenhetsklasser har uppfattats 

 och verkställts har förf. gjort en undersökning å det provträdsmaterial, 

 som åren 1912 och 1913 insamlats av Skogsinstitutets elever under skogs- 

 indelningsarbetena å kronoparken Mänghörningen nära Jörn i Västerbotten, 

 vilket material välvilligt ställts till förfogande genom professor JONSON. 

 Taxeringarna ha här omfattat 10 % av arealen, och provträden hava 



Fi<j. I. Toppskottlängden i cm i olika mogenhetsklasser. lill vänster tall, till höger gran. 

 —^^-^—— klass I. 



på vanligt sätt insamlats ett träd vid varje påle. Eftersom materialet 

 härstammar ifrån tvenne olika år och klassificeringen utförts av samman- 

 lagt mer än 50 personer, kan man utgå ifrån, att en viss allmängiltighet 

 bör tillerkännas resultatet. Då nu alla provträd behandlas ihopslagna, 

 elimineras de personliga variationerna i uppfattningen om hur klassi- 

 ficeringen skall utföras. Det synes aUtså, som om man skulle kunna på- 

 stå, att på det sätt, som klassindelningen i medeltal verkställts, så bör 

 den också verkställas, och vi kunna då hämta direktiv från det ifråga- 

 varande undersökta materialet. 



De viktigaste klasskiljande karaktärerna ha vi att söka bland de fak- 

 torer, som bestämma tillväxLen. Här har skilts mellan höjdtil.. „. och 

 radietillväxt vid brösthöjd. ^ undersökningen ingå inalles 2,762 prov- 

 stammar, därav 1,885 tallar c ^, rånar. Dessa träd ha behandl ' 



