TALLBOCKEN (MONOCHAMUS SUTOR L.) 



351 



larven strävt ut puppkammaren, vänder den sio; i ^i^ången, så att huvudet 

 ar vänt mot mynningen, och vid kläckningen kryper skalbaggen ut 

 genom samma hål, varigenom larven trängt in. Hos de till denna 

 grupp hörande arterna finner man följaktligen ett flyghål även på ytan 

 av veden, sedan barken avlägsnats. 



Denna grupp omfattar en mängd av våra vanligaste långhorningar. 



3. Larvgangar delvis mellan barken och veden, delvis i veden, pupp- 

 kamviare i veden. Hos den tredje 

 gruppen slutligen har utvecklingen 

 från gångar under barken till gån- 

 gar i veden fortskridit ännu längre. 

 Även hos de till densamma hö- 

 rande arterna göra visserligen lar- 

 verna gångar eller platta hålor 

 under barken, men de begiva sig 

 snart in i veden, där de göra 

 djupa gångar (fig. 2.) 



Före förpuppningen föra de 

 gångarna helt nära ytan av veden 

 och utvidga dem något, kvarläm- 

 nande endast en helt tunn vägg. 

 Vid kläckningen äta de ett hål 

 genom denna vägg samt genom 

 barken. Varje gång har följakt- 

 ligen två hål, det ena, som är 

 smalt ovalt och först blir synligt, 

 när barken avlägsnats, är det hål, 

 varigenom larven trängt in i ve- 

 den; det andra hålet går även 

 igenom barken och är i det allra 

 närmaste cirkelrunt, men har dock 

 aldrig så jämna kanter som ved- 

 steklarnas flyghål. Det inses utan 



Ur SkogsförsöksanstalteDS saml 



Foto av förf. 



Fig. 2. Den i veden belägna delen av tall- 

 bockens gång; till höger synes den öppning, var- 

 igenom lar\en trängt in, till vänster ses den 

 något utvidgade och mot spetsen avsmalnande 

 puppkammaren; omkring "/s- — (Der im Holz 

 befindliche Teil des Ganges von Monochamus 



vidare, att vi inom denna grupp sutor L. rechts, oben, der Eingangsloch, links 

 r -rr \ ^ ..... 1 • 1 1 j die Puppenwiege und der Flugloch.) 



patrana de svaraste tekniska skade- w , ^ 



görarna. 



Anmärkas må till slut, att vissa arter ej äro fullt konstanta ifråga om 

 sina gångar. Det förekommer t. ex. att en art, som i regel har sin 

 puppkammare mellan barken och veden, någon gång har densamma 

 inne i veden, likaså att en art, som i regel endast har puppkammaren 



