368 p:mil baCxEr 



kronoskogvaktarna (se tab. i och 2) visar, att de förra oftast äro i stånd 

 att uppdraga betydligt billigare plantor än de senare. Endast plant- 

 sorten gran 2/^ har både åren 1916 och 1917 blivit billigast för krono- 

 skogvaktarna. Det är nog ingen tillfällighet, att olika goda resultat upp- 

 nås, det beror helt enkelt därpå, att kronojägarna driva plantskole- 

 skötseln i större skala än kronoskogvaktarna. Detta framgår tydligt, 

 om man jämför antalet plantor i tab. i och 2 med antalet bevaknings- 

 trakter, 4 för kronojägarna och 12 för kronoskogvaktarna. 



För att ytterligare kunna visa att plantskoleskötseln, bedriven i stor 

 skala, ger billiga plantor, har jag vänt mig till länsjägmästaren i Söder- 

 manlands län med en förfrågan angående Skogsvårdsstyrelsens sj älv- 

 kostnadsvärden pä olika plantsorter, och har han benäget lämnat mig 

 följande siffror, gällande för våren igi8: 



Ålder och värden pr 1,000 st. 



/o "/o /o /l '/l 72 



Tall 2,76 0,85 — 3,15 — — 



Gran — 0,90 0,45 — 2,75 4,25 



I dessa värden ingår även markränta för plantskolorna, kostnad för 

 tillsyn vid arbetet samt inpackningskostnad (dock ej emballage). Som 

 synes äro värdena något ojämna, men förklaras av, att de utgöra medel- 

 tal från endast 2 plantskolor. Det högre priset på tall Yo ^^ beroende 

 på fullkomlig missväxt i den ena plantskolan, en följd av fjolårets torra 

 försommar. De andra plantorna äro ej obetydligt billigare än revirets, 

 och detta trots att själva omskolningskostnaden varit så hög som 2,25 kr. 

 pr 1,000 st. 



Skogsodlingsarbeten. 



Bevakarnas årliga redogörelser för verkställda skogsodlingar innehålla 

 i huvudsak följande uppgifter: de skilda kulturfältens areal (karta över 

 dem bifogas även), kulturmetod, kostnad för utförda arbeten, mängd och 

 sort av använt frö, antal utsatta plantor med angivande av ålder och 

 art. Dessutom omtalas 'även, vilka arbeten som under de föregående 

 åren nedlagts på samma kulturfält, och kostnaderna för dessa. 



I tabell 4 äro sammanförda en del siffror från reviret angående röj- 

 ning, risbränning och sådd. Röjning och risbränning bortsättas van- 

 ligen på ackord. Kostnaden för dessa arbeten är ytterst varierande, 

 beroende dels pä mängden av ris och avfall, dels på hyggenas läge. 



