FONDEN FÖR SKOGSVETENSKAPLIG FORSKNING 38 1 



den väg, som angives i § 3, syntes vara den, vilken sannolikt kunde 

 väntas ge den bästa styrelsen. 



De män, som nu inträtt i den nya styrelsen, konstituerad på årsdagen 

 av fondens födelse, den 3 maj, är förutom de fem, som sitta i Skogs- 

 högskolans och Skogsförsöksanstaltens styrelse, professorerna T. JOXSON 

 och G. SCHOTTE som den vetenskapliga skogsforskningens representanter, 

 och disponenterna A. Sahlberg och Chr. Storjohaxx som det prak- 

 tiska skossbrukets. 



Vad kan man nu med fog vänta av den nya fonden? Den bör kunna 

 träda in varhelst män finnas, som visa sig äga studielust och studiemål, 

 men som ej äro bundna till institutioner av olika slag där de redan ha 

 arbetsmöjligheter, och bereda dem sådana. Naturligen har man tänkt 

 sig, att Skogshögskolans och Skogsförsöksanstaltens institutioner främst 

 böra bliva sätet för de studier och forskningar, som med understöd av 

 fonden komma att utföras. Att så sker kommer att äga en tvåfaldig 

 betydelse dels den lätt insedda för de studerande själva, dels en inga- 

 lunda oviktig för de nämnda institutionerna och deras vetenskapligt bil- 

 dade personal. 



Skogshögskolans liksom övriga praktiska fackhögskolors kurser äro 

 rent elementära; de motsvara pä sin höjd en fil. kand. -examen vid uni- 

 versiteten. Lärarna ha därför i sin egentliga läraregärning en rätt ringa 

 stimulans att fördjupa och specialisera sina kunskaper, något som där- 

 emot är fallet, om de ha att handleda och stödja verkligt självständiga, 

 personliga undersökningar av låt vara ett fåtal elever, som driva egen 

 forskning. Bristen på sådana är en av de största svagheterna i själva 

 organisationen för de högskolor, där ej en doktorsgrad finnes. I någon 

 och jag hoppas i avsevärd mån komma de arbeten, som utföras med 

 stöd av fonden att ställa förenämnda krav på våra bägge skogsinstitu- 

 tioners ledande män. Detta helt säkert både till glädje och nytta för dem. 



Emellertid är det ingalunda meningen, att icke understöd må kunna 

 givas även sådana skog, skogsvård och virkesanvändning berörande frågor, 

 för vilka förarbetena måste eller kunna utföras på andra ställen. Den 

 första utdelningen från fonden, den 3 maj 1918, då understöden tilldelades 

 personer, som avse att arbeta på institutioner vid Uppsala universitet, 

 ger exempel härpå. Docenten HÅK.\N SaxdQVIST erhöll då 2,500 kr. för 

 en kemisk utredning av det som biprodukt vid cellulosaframställningen 

 enligt sulfatmetoden av tallved erhållna flytande hartset, den s. k. tall- 



20. Skogsvärdsforcningens Tidskrift igiS. Serien A. 



