388 UNO WALLMO 



HOMÉN har under tvenne somrar anställt dagliga mätningar över av- 

 dunstningen från ett kärr och från en sandmo. Resultatet skall jag be 

 att få läsa upp. Han skriver: 



»Avdunstningen var under 



Juni 



från kärret 77 



» mon 30 



d. v. s. den vattenmängd, som avdunstar från fältet, skulle, om den i ett 

 jämnt lager utbreddes över detsamma, giva detta lager en tjocklek av 77 

 o. s. v. mm. Detta utgör i procent av den samtidiga nederbörden under 



Juni Juli Aug. Sept. 



å kärret 218 360 125 46 proc. 



» mon 87 107 70 43 » 



Avdunstningens storlek från sandmon, där marken efter regn hastigt upp- 

 torkar, är i högsta grad beroende av vattentillförseln genom nederbörden, 

 sålunda större i augusti och september (38 och 45 mm), då nederbörden var 

 rikligare än i juni och juli (30 mm). På kärret åter, där vattentillgången i 

 följd av sphagnummossans förmåga att uppsuga vattnet från djupet icke tryter, 

 är det värmetillgången, som bestämmer avdunstningens belopp. Vi finna så- 

 lunda i juli en avdunstning av 103 mm, 3,2 gånger så stor som på mon, i 

 juni och augusti omkring 70 mm och i september blott 48 mm eller ungefär 

 detsamma som på mon, där den då stigit till 45 mm. I juli är avdustningen 

 från kärret ända till 3,6 gånger så stor som nederbörden, i september blott 

 0,46 delar därav.» 



HOMÉN beräknar årliga medelavdunstningen för mellersta och södra 

 Finland till 300 millimeter. Olika terräng förhåller sig enligt hans för- 

 menande sålunda, att avdunstningen ställer sig högst, eller 500 — 600 mm 

 per år, från hög och kraftig skog, därnäst från myrmarkerna, därefter 

 från sjöarna, under sommaren, och åkrarna, vilka alla komma över medel- 

 avdunstningen. Under medelavdunstningen komma svagt bevuxen och 

 kal mark, de sämsta skogsmarkerna och magraste åkrarna. 



Doktor Axel WalléN, som refererat HOMÉNS bok i tidskriften Ymer, 

 håller före, att HOMÉNS beräknade årsvärde 300 mm är väl lågt. Detta 

 ligger utanför mitt bedömande, men den skiljaktiga meningen betyder 

 ej så mycket i föreliggande frågan, där förnämligaste vikten ligger uppå 

 de relativa siffrorna. Och mot HOMÉNS nyssnämnda relativa tal fram- 

 ställer Wallén icke någon anmärkning. 



Av det anförda torde emellertid framgå, att myrmarkerna spela en 

 stor roll beträffande avdunstning och därmed sammanhängande neder- 

 börd. För att sålunda en torrläggning av myrmarker skall kunna försva- 

 ras, måste man se till, att de efter torrläggningen icke bli liggande kala 

 eller blott obetydligt beväxta med skog, utan tvärtom bli försedda med 

 tät och växtkraftig skog. Eljest blir torrläggningen enbart till skada. 

 Härutinnan ha vi nog redan många synder på vårt samvete. 



