(1145) GR AX- OCH TALLKOTTARNAS SKADEINSEKTER 417 



inlades successivt i kläckningslådorna, av vilka ett trettiotal voro i bruk 

 samtidigt. Det skulle givetvis varit av stor vikt, om kottarna under den 

 tid, som föregick inläggningen i kläckningslådorna, kunnat förvaras vid 

 konstant, låg temperatur, så att de i dem befintliga insekterna ej under 

 lagringen undergått någon utveckling; ty därigenom skulle de kläcknings- 

 data, som vunnits för prov, som behandlats vid olika tidpunkter, kunnat 

 direkt jämföras. Detta lät sig nu ej göra, dä alla anordningar för fram- 

 bringandet av en konstant temperatur f. n. saknas vid Skogsförsöks- 

 anstalten, en stor olägenhet, som ej häller, åtminstone under den när- 

 maste framtiden, synes komma att bliva avhjälpt. 



Genom det sålunda, dels vid Skogsförsöksanstalten, dels i olika delar 

 av landet insamlade materialet, som härstammade frän omkring 70 lo- 

 kaler, borde man först och främst kunna fä i grova drag fastställd den 

 geografiska utbredningen av såväl grankottarnas skadeinsekter som deras 

 parasiter samt den roll, som parasiterna spela, och därjämte genom un- 

 dersökning av kottematerialet efter kläckningarnas avslutande erhålla ett 

 mått på de gränser, inom vilka skadegörelsen varierade. Särskilt med 

 tanken fästad på möjligheten att mot dem av skadeinsekterna, som ej 

 pä annat sätt kunde bekämpas, använda den s. k. biologiska metoden, 

 d. v. s. betjäna sig av deras parasiter, skulle det givetvis vara av största 

 vikt att veta dessa parasiters utbredning. 



Man har nämligen ofta funnit, att en viss skadeinsekt i olika delar av 

 sitt utbredningsområde är angripen av olika parasiter. Detta förhållande 

 kan tänkas bero, antingen på att de resp. parasiterna verkligen ha olika 

 utbredning, eller också på att de visserligen ha samma utbredning, men 

 att den ena parasiten i en viss trakt under det ena aret på grund av 

 vttre faktorers inverkan ej kommer till utveckling. 



man, Härnösand, B. A. Berglund, Junsele, P. A. Ström, Strömsund, R. Eriksson, Hammer- 

 dal, K. O. Sundin, Österede, G. E. Olsson, Ytterhogdal, M. P. Linnér, Hedevilsen, X. Lind- 

 ström, By pr Alby, O. Zetterström, Bispfors, I. Halfvarsson, Hamra, X. Ricklund, Järbo, 

 M. L. Bruzell, Kloten, Olof Olsson, Lima, E. Thomson, Xisshyttan, Säter, Th. Wahlström^ 

 Kungsskogen, Ölme, L. Löf, Fastnäs, A. Bäckström, Helgebodafors, J. Dunér, Värmlandsbro, 

 A. G. Ekman, Kristinehamn, A. Pettersson, Järle, G. A. Green, Uttersberg, P.J.Johansson, 

 Kungsör, L. A. Hedström, Västerås, K. J. Hedbom, Örsundsbro, A. Larsson, Östhammar, 

 A. Holmgren,' Svedja, Tierp, A. D. Pettersson, Bjurfors, J. Ling, Enstaberga, C. A. Falk, 

 Karlsby, K. Gredin, Borensberg, H. Olsson, Visby, J. F. Landers, Stenstuga, Hejde, J. A. 

 Jonsson, Alvastra, Hj. Hultman, Mölltorp, F. G. Johansson, Finnerödja, A. J. Xygren, Fors- 

 hem, C. Apelgren, Frambo, G. Engdahl, Forsbacka, Åmål, K. J. F. Lindqvist, Rånnum, 

 J. A. Eriksson, Skene, C. O. Skogh, Bullaren, P. A. Österdahl, Almvik, F. R. Ekström, 

 Tuna, J. A. Andersson, Visingsö, A. G. Björnberg, Bottnar)d, A. Ekstrand, Ulvshult, J. A. Mell- 

 ström. Laholm, X'. Nilsson, X'ättraby, A. Bergström, Skorpstorp. G. Skoglund, Boda, J. Ja- 

 cobson, Boda samt Kinnared plantskolor, varjämte ett par prov inkommit, som ej kunnat 

 identifieras i fråga om lokal eller avsändare. 



