422 IVAR TRÄGARDH (1150) 



Trots det att Lampa ej kunde finna några puppor av gallmyggorna 

 i fröna, framkommo likväl ur kottarna i början av maj en rätt stor mängd 

 myggor. Dessa förmodade Lampa emellertid tillhöra en annan art. Deras 

 kläckning upphörde nämligen efter ett par dagar, medan samtidigt de 

 gula larverna oförändrade funnos kvar i fröna. 



En närmare undersökning av kottarnas inre ådagalade, att i den tjoc- 

 kare delen av kottefjällens bas funnos gångar och hålor, vari påträffades 

 vita, avlånga, mot ena ändan smala och halsformiga kokonger. Ur dessa 

 kläcktes sedermera några myggor, vilka liknade de förut framkomna 

 myggorna, men däremot ej den av WiNNERTZ beskrivna arten. 



I stället för att av dessa iakttagelser draga den slutsatsen, att de mygg- 

 larver, som funnos i fröna, och vilkas puppor Lampa ej kunde finna i 

 dessa, i och för förpuppningen redde sig en kokong i kottefjällens bas, 

 antog Lampa således, att i kottarna funnos två olika myggarter. Av 

 dessa levde den ena i fröna och var möjligen identisk med Cecidomyia 

 strobi, den andra levde i kottefjällens bas och kunde därför ej anses 

 vara något egentligt skadedjur. 



Lampa skriver om den senare (s. iq6): »Dessa mygglarver göra tro- 

 ligen blott ringa skada, och denna skulle då bestå i hindrandet av kot- 

 tarnas och frönas normala utbildning, vilket borde äga rum efter blom- 

 ningen, medan kottarna äro små, ty det synes vara kort efter denna tid, 

 som myggorna flyga omkring och lägga ägg. Sedan kottefjällen blivit 

 fullväxta och vid basen nästan stenhårda, är väl larvernas närvaro där 

 av blott ringa betydelse.» 



Som vi se, är det de redan av WAHLGREN beskrivna kokongerna, som 

 Lampa iakttagit, tydligen utan att känna till WAHLGRENS uppsats; vår 

 kunskap om dem har genom LAMPAS undersökningar något vidgats i så 

 måtto, att han visat, att de ej, som WAHLGREN antog, voro förfärdigade av 

 någon parasit på grankottvecklarens larv, utan gjorda av gallmygglarver. 



Förutom dessa fann LAMPA i fröna en mängd små, grönglänsande 

 steklar, som kommo fram ur runda hål på fröskalen. Dessa blevo ej 

 häller till arten bestämda, men La^NIPA uttrycker den åsikten, att de ej 

 tillhöra någon i Sverige eller Tyskland som fröätare känd art, utan att 

 de äro parasiter på mygglarverna, »ty i samma frö som en sådan kan 

 parasiten i fullbildat tillstånd någon gång påträffas, men vanligen synes 

 ej till några rester efter värddjur: — — — I ett frö fann jag en liten 

 parasitlarv, som var av gulaktig färg utanpå en mygglarv.» 



Slutligen fann Lampa i fröna ytterligare en larv% vilken beskrives som 

 blåaktigt vit, rynkig och försedd med två små bruna käkar. Dessa an- 

 togos tillhöra någon liten parasitstekel, men om de voro parasiter på 

 mygglarverna eller levde av kärnan, kunde ej avgöras. 



