GENOM NORRBOTTENS SKOGAR 497 



Så nåddes slutligen det första målet för dagens färd, den av bolaget på 

 hemmanet Porsi N:r 5 Gaa utlagda provytan A. Ytan hade lagts å ett 

 område, som genomstämplats år 19 14. Stämphngstrakten beskrevs i indel- 

 ningshandlingarna såsom täckt av rent, fläckvis lockigt tallbestånd, dehås 

 med god åtenäxt, i sluttningarna av Staraberget. Marken utgöres av sand, 

 stenbunden, fläckvis stenig och läget torrt till skarpt. Aldem VIII — XI, 

 d. v. s. 160 — 220 år; växtlighetsgrad 0,6; slutenhetsgrad 0,6; medelhöjd 14 m. 

 Markbetäckningen består av lavar, fläck^"is husmossor, blåbär och lingon. 

 Virkesmassan 65 kubikmeter pr har. Härtill kan fogas, att åtenäxten var 

 synnerligen riklig. Planta s)"ntes invid planta, %-isserligen små men fullt livs- 

 kraftiga. Längs vägen och i större luckor tycktes de redan vara i god växt. 

 Där de kvarstående stammarna stodo tätare, voro de däremot bet\-dligt till- 

 bakasatta i växten. 



A ovan skildrade mark hade bolaget med synnerligen stor omsorg utsålt 

 en }"ta för att bereda exkursionsdeltagama tillfälle att \itra sig angående 

 stämplingen. A \"tan fanns enligt uppgift: 



Före stämplingen 3S0 stammar, varav år 1914 utstämplades 124. Efter 

 stämplingen kvarstodo således 256 stammar. Emellertid önskade bolaget 

 ytterligare uttaga 14S stammar, då återstoden skulle bli 108 stammar, allt 

 pr har räknat. 



De av bolaget till uttagning föreslagna stammarna voro märkta med A-ita 

 ringar. A %"issa som provträd utmärkta stammar voro borrningar utförda och 

 borrspånen fastade på stammarna. De från dessa proMräd hämtade siöroma 

 återfinnas i tabell VI. I samma tabell äro för ö\Tigt liknande siffror intagna 

 från samtliga under dagen besökta \"tor. 



Diskussionen inleddes av direktör G. Axderssox, som helt kort redogjorde 

 för de ovan lämnade siffrorna samt anhöll, att de närsarande skulle \ttra sig. 

 Dessutom påpekade han några av träden i den av bolaget föreslagna stämp- 

 lingen såsom särskilt lämpade för a^-^•erkning. 



Som nästa talare uppträdde jägmästare Hollström, stämplings förrättar en. 

 Han påpekade till en början, att avsikten med stämplingen naturligtvis varit 

 att verkställa föptngringshuggning med lämnande av fröträd. Att ur denna 

 sjTipunkt den del av stämplingen, som råkat falla inom jtans gränser, måste 

 anses för tät, vUle han på intet sätt bestrida. Han betonade emellertid de 

 svårigheter, som möta jägmästaren vid utförandet av stämplingama. Han har 

 stora områden att gå över och ont om tid, varför arbetet måste pådrivas till 

 det )-ttersta. A andra sidan måste han vanligtWs finna sig i att byta arbets- 

 folk för varje ställe, han kommer till. Att under sådana förhållanden vara 

 med överallt är omöjligt. Den möjhgheten firmes därför alltid, att ett mindre 

 område kan bli förbigånget. Att så var förhållandet här, ansåg han t}dhgt 

 framgå av en jämförelse mellan jtan och omgivande delar av stämplings- 

 trakten. 



Kapten de Verdier gav bolaget deh^s rätt. Så som beståndet nu såg ut, 

 kimde det varken kallas fröträdsställning eller bestånd. Det var för glest för 

 att stå kvar, om några som helst fordringar funnes på räntabelt skogsbruk. 

 A andra sidan var det för tätt, för att återsäxten skulle kimna taga sig upp. 

 En stor del av stammarna borde därför imdan. Fullt kunde han dock ej gå 

 med på bolagets stämplingsmetoder. Vid fröträdsställningen ansåg han näm- 

 ligen, att större avseende borde fästas vid att de kvarlämnade stammarna 



