L. A. H A U C H 



TR^^ARTERXES SPRED\IXGSE\'XE 

 OG KLLTL REXS T,€THED. 



ISommeren ig 17 nod jeg .'Eren af «fter Indbydelse fra Chefen for 

 Skogsforsoksvaesenet, Professor GUNXAR Schotte, at foretage en 

 Reise under Professorens Ledelse til nogle af Sveriges Skovegne. 

 Man bereiste ved denne Leilighed — udgaaende fra Strångsjö — for- 

 skjellige Skove i Stora Malms socken og Björkviks socken, Söderman- 

 land, samt senere Norrland. 



Den svenske Skovnatur — den jeg herved förste Gäng kom i Beröring 

 med — gjorde paa mig som dansk Forstmand et egenartet Indtryk, 

 hvilket blev saa meget staerkere som jeg, fraseet dette Besog i Sverige, 

 i övrigt havde tilbragt Sommeren i Jylland, anvendt den til en Studie- 

 reise i jydske Skovegne i Anledning af det mig af Landbrugsministeriet 

 overdragne Hverv til i et Tidsrum af 3 — 4 Aar at bereise Danmarks 

 Skove for at undersoge vore Tr^earters Förekomst og Vaext i Landets 

 forskjellige Egne med sserligt Henblik paa Valg af Traeart for ätter at 

 frembringe Bevoxning paa saadanne Arealer, som ved de af Krigen nod- 

 vendiggjorte Tvangshugster er traeblottede. Med dette Formaal for Oie 

 har jeg i Sommeren 191 7 foretaget en Rundreise i en stor Del af Jyl- 

 land, og til dermed at forene en Undersogelse af svensk Skovnatur, hvor- 

 ved der aabnedes mig Adgang til at anstille en Sammanligning mellen 

 danske og svenske Skovforhold, gav Professor GUXXAR ScHOTTES Ind- 

 bydelse mig en velkommen Leilighed. 



Xaar jeg under et skulde soge at angive Forskjellen mellem de to 

 Ländes Skovnatur, maa jeg begynde med at fremdrage et Udtryk af 

 EUG. Warmixg, han udtaler at »Danmark er etSkovland», ögat »Dan- 

 marks Klima er et Traeklima»; jeg vil i Modsjetning dertil haevde, at 

 Danmark mindre, men at Sverige i Ordets egentligste Forstand kan kal- 

 des et Skovland, Naturen kan der paa egenartet Vis vaere goddaedig. 

 I Danmark moder man ofte sxregne Vanskeligheder for TraevKxt; den 

 svenske Forstmand vil neppe altid forstaa Nodvendigheden af de inten- 

 sive Kulturer, som vi ofte maa saette i Vaerk, fordi han ikke kender til 

 at Kulturerne saa let slåar feil. Uden Anstrensrelse. uden — eller med 



