544 L. A. HAUCH 



hvorledes den paa Langeland opvoxede Bog har svulmende Knopper cg 

 i det hele er kraftig, inedens Bogen, der vel stämmer fra Langeland 

 men er opvoxet paa Bregentved, har smaa, svage Knopper og er tynd 

 og spinkel, det samme gselder den sydländske Bog, hvorimod den Plante, 

 der er opvoxet paa Bregentved og tillige stämmer fra Bregentved, ud- 

 maerker sig ved de tykke kraftige Skud og de staerkt svulmende Knopper. 



Naar man sammenligner to andre Egne af Danmark, hvorved jeg taen- 

 ker paa Stenderup Distrikt beliggende ved Koldingfjord og Lillebaslt — 

 en af Distriktets störste Skove, Norreskov, ligger lige överfor Hindsgavl 

 paa Fyen — og det i den nordlige Del af Jylland — mellem Aalborg, 

 Hobro og Nibe — liggende Skovkomplex Roldskov, viser en lignende 

 Forskjel i Bogens Skud sig men endnu skarpere fremtraedende. 



Roldskov er en — efter danske Forhold — större, samlet Skovstraik- 

 ning med i Regelen hoit bakket Terrain: 60 — 90 m över Havet, men 

 det kan ogsaa gaa ned til mindre Hoider. Jordbunden kan va;re muld- 

 da;kket; den er dog oftere morkkedt, eller man finder Overgange mellem 

 Muld og Mor. Overgrundens Dybde er hyppig c. 60 cm, og den hviler 

 paa en Undergrund, der flere Steder er lerblandet, medens den andre 

 Steder bestaar af Sand eller Grus, og den indeholder meget almindeHg 

 Kalk. Egnens Klima er — som jeg udforligere skal komme ind paa — • 

 koldt og barskt, og Vinden har paa det bakkede Terrain stserk Indfly- 

 delse paa Tra^vsexten. 



Skovene er fattige paa Arter, Bevoxningerne bestaar hovedsagelig enten 

 af Rodgran eller af Bog, hvoraf ätter Rodgran er Hovedtrasarten, den 

 alt overveiende Traeart, og den naar her — hvad vi ligeledes i den 

 kommende Fremstilling vil vende tilbage til — den smukkeste Udvikling 

 som overhovedet for denne Trseart kjendes i Danmark; i hvert Fald er 

 der intet andet Sted i Landet, hvor Sundhedstilstanden er saa god; 

 Traearten kan selv i hoiere Ålder — 100 Aar gammel — vaere forskaanet 

 for Angreb af Tranietes. Foruden Rodgran har Bogen stor Udbredelse ; 

 men dens Bevoxninger er i de fleste Tilfaelde af kummerlig Natur, Vaex- 

 ten er langsom, selv hos 200 aarige Boge er Hoiden saedvanlig kun 

 c. 14 m og man fmder 60 aarige Bevoxninger, der ikke er hoire end 

 30 aarige i Landets for Bogen gunstigere Egne. Trseartens Bevoxninger 

 — som nassten altid er rene, der er ingen Indblanding af andre Trae- 

 arter, man finder ikke indblandede Ege i Bogeskoven, noget der eliers 

 mange Steder i Jylland er almindeligt — er stammefattige, meget hyp- 

 pig finder m.an krogede, flerstammede, vrange Former, og Skoven gaar 

 mange Gange över til Krat. 



JOHS. Helms tilskriver dette Faenomen overveiende \'irkning af Vin- 

 den; men om end Egnens blsesende, barske Klima kan have sin Andel 



