'rR.'i:ARrKRNES SPRKDXIXC.SKA NK (X; KULIT RKNS T.r/rHED 545 



deri, saa haevder A. OlTERMANX i »Vrange Båge» vistnok med Rette 

 — efter först at have omtalt at der i Roldskov findes mange mairkelige 

 Traeer baade Zigzagformer og krybende Tr^eer til dels paa Kalkbund — 

 at i mange Tilfselde voxer de haengende Grene ud mod Vinden, og ud- 

 taler videre, at det vist er mere naerliggende at opfatte den purrede 

 Bögeskov f. Ex. i Skorpinglund som Rester af en oprindelig naturlig 

 Bevoxning end blöt som Sko\', der er odelagt af Vildt, Kreaturer, Natte- 

 frost og Vind. 



Men hvorledes nu end det skal forklares, saa er, som senere vil 

 blive udforlig omtalt, krollet V^ext överalt et udtalt Prsg hos Bog i 

 Roldskov. 



Gaar vi fra Roldskov över til Stenderup Distrikt, da tra^ffer man en 

 hel anden Skovnatur; i Modsaetning til den Fattigdom paa Arter, der 

 er eiendommelig for Roldskov, moder man en forunderlig rig Natur, en 

 Rigdom paa forskjellige Trzearter udvikler sig her under for de fleste 

 af vore Lovtraeer aller gunstigste Forhold. Terrainet er temmelig hoit, kan 

 naa op til 70 — 80 m, men kan ogsaa gaa ned til 7 m. Jordbundens 

 fysiske Tilstand er gjennemgaaende gunstig, den er oftest mulddsekket 

 med en skor Overgrund hvilende paa en Undergrund af lerblandet Sand 

 eller stivt Ler. Klimaet er — som vi nedenfor skal omtale — af en 

 saadan Natur, at sserlig Bogen tinder sin smukkeste Udvikling. Under 

 saadanne Forhold kunde man vente at finde smukkere Bevoxninger end 

 man virkelig finder, men det maa derved tages i Betragtning, at Distrik- 

 tet i tidligere Tider har lidt ved mangelfuld Behandling og hensynslos 

 Hugst, dog trods dette viser den ypperlige Vaext sig. Bogen er Hoved- 

 traeart; men mange andre Lovtraeer förekommer ogsaa og szerlig Eg i 

 fortrinlig Vaext, den förekommer baade i selvstaendige Bevoxninger og 

 tillige inblandet i Bogeafdelingerne; Bogebevoxningerne er ikke som i 

 Roldskov rene, men der findes enkeltvis eller gruppevis indsprsengt Eg, 

 Ask og flere Trsarter. Bogen kan opnaa en saa stor Höide, at man i 

 en Del Afdelinger, hvor Traeartens Ålder er noget över 100 Aar, fin- 

 der en Middelhoide af 27 m, og blandt en Raekke gamle Traeer findes 

 enkelte med en Höide af indtil 3 i- m. Dertil kommer at • — skönt Bogens 

 Bevoxninger paa Stenderup ofte kan va^re ufuldkomne — viser dog Tra;- 

 arten tydelig rank Vaext eller i hvert Fald Tendens til rank Vaext. 



En Raekke forskjellige V?extfaktorer er vistnok medvirkende ved at 

 frembringe den ioinefaldende Forskjel i Bogens Udvikling i Roldskov og 

 ved Stenderup, men der er herved MlTSCHERLlCHS Ord, som maa haves 

 i Erindring: at Storrelsen af Planteudbyttet betinges af samtlige Vaext- 

 faktorer, saaledes at hv'er enkelt Vaxtfaktor udover en desto stsrkere 

 Indflydelse paa Storrelsen af Udbyttet i jo hoiere Grad den er tilstede 



