550 L. A. HAUCH 



med Pinus Lapponica: GUNNAR SciiOTiK gav f0]gende Beskrivelse af 

 Norrlandsgranen: »Sctrlig i Hoinorden men ogsaa andetsteds i Sverige 

 har Rodgranen ofte Grene helt ned til Jorden, og Grenene er som Regel 

 tyndere — finere — ■ end i Kulturbestanden i Tyskland eller Danmark, 

 og Grenene ha^nger nedad Stammen — i Danmark finder man dem 

 mere udspa;rrede.» Det var mig — som fremmed — mierkeligt at see 

 denne »Race>^ af Rodgran — med de eiendommeligt nedhaengende Grene 

 helt nedad Stammen — der syntes ligesom Pinus Lapponica at kunne 

 taale t;ut saavelsom lys Stilling; jeg saa den oftest som frit stillet — 

 dog hoi og smal, den bliver ikke bredkronet — og maatte undre mig 

 över, hvorledes den holder de fine Grene ind til Stammen i Mods^etning 

 til en frit stillet Rodgran i Danmark, der udvikler en bred m?egtig Krone, 

 og de udspaerrede Grene er ligeledes tykke, Stammen mindre anvendelig 

 til Gavntrai paa Grund af de store Knaster, medens Norrlandsgranen, 

 selv om den staar frit, afgiver fortrinligt Tömmer. 



Jeg kom under vört Samvjer ofte til at tale med Professor GUNNAR 

 SCHOTTE om Betydningen af et Forhold, som jeg i en tidligere Af- 

 handling — Skogsvårdsföreningens Tidskrift igi2 - — er kommet ind paa: 

 Tra^arternes Spredningsevne. 



Jeg har siden hin Publikation vedblivende besk?eftiget mig med dette 

 Sporgsmaal, og isa^r har den Interesse, som \\\ JOHANNSEN har vist 

 mig paa dette Omraade, bevirket, at jeg mener at have naaet dybere 

 Indblik i derhen horende Forhold blandt andet Spredningsevnens Af- 

 hrengighed af Racer. 



W. Johannsen skriver herom i et Brev: »Spredningsevnesporgsmaalet 

 er hoist interessant, og De har vist ganske Ret her. Hvorledes Deres 

 lagttagelser skal >^ förklaras», er jo endnu ikke afgjort. Men selve 

 Ensartetheden er vist ogsaa ved Have- og Landbrugskultur en Fare; de 

 specielleste Fjender faar aabenbart lettest Bugt med ganske samme 

 Slags: e. en eneste Biotype. Her sker bl. a. ogsaa Smitte lettere. ^' 

 blandet Bevoxning holder sig vist altid sundere end en ren — frar, 

 det djaevelske Tilfaelde, at man netop har de to Va:i i;er af sa -'^^. \. 

 skiftende Parasit samn >, f. Ex. Berberisbuske i Kornet. >^[_^ 

 ma^rkninger sigter til / igreb af Trametes hos Roagran — i< . 

 mer senere tilbage til dette Punkt. Men naar jeg har stillet denii^, _, 

 IIANNSENS Udtalelse i Spidsen for den folgende Udvikling, saa ligger 

 det i, at W. JOHANNSENS — denne solide P^orskers — Interesse for mine 

 Undersogelser for mig har haft en egen Betydning, har opmuntret mig 

 til, givet mig Mod til ikke at standse paa den Vei, jeg havde begyndt 



