TR.EARTERNES SPREDNlXCiSEVXE Od K LL TURENS 'I\E:THED 553 



omfatter talrige genotypiske Forskjelligheder, saa meget mere som Kryds- 

 ninger jo nodvendigvis maa fremkomme, og staerkere eller svagere 

 Spredningsevne kunde maaske betyde, at Bevoxningen indeholder flere 

 eller ferre forskjellige Genotyper. 



Da jeg förste Gäng berorte disse Forhold i Skogsvårdsföreningens 

 Tidskrift, var meget af det ovenfor citerede mig fremmed, og endnu 

 mindre vidste jeg ved Udarbeidelsen af den 1905 i ,,Allgemeine Forst- 

 und Jagdzeitung" publicerede Afhandling. Det er dels ved Exkursioner 

 og Samtale med W. JOHANNSEN, dels ved Studium af »Elemente der 

 exakten Erblichkeitslehre» at jeg mener at have faaet en begyndende 

 Forstaaelse; men naar Professor W. JOHANNSEN saa smukt har veiledet 

 mig og ydet mig Bistand, saa har det mulig i nogen Maade sin Aarsag 

 i, at jeg, da jeg förste Gäng fremtraadte med mine sa^rlig ved mit Ar- 

 beide med Kulturer af Bog og Eg hentede lagttagelser — uden selv at 

 vide det — har tangeret noget, der stod i Samklang med Problemer 

 W. Johannsen har taget op til BehandUng. 



Jeg blev tidlig opmaerksam paa, at der i en Population af Bogeplanter 



— det samme gjailder alle Trsarter, men som n^i^vnt det er Bog og 

 Eg fra hvilke jeg gik ud — bestod en udpraeget Forskjel paa de en- 

 kelte Individer, og at det ikke blöt var de ydre Kaar, der frembragte 

 denne, det var derimod saaledes som om en saadan Population af Bog 



— f. Ex. et t^et bevoxet Bed i en Planteskole — bestod af Individer 

 med forskjellig Vaextenergi og Forskjel i Form med W. JOHANNSENS 

 Terminologi var sammensat af Individer med genotypisk Forskjellighed. 

 Men tillige sogte jeg Förklaring paa det P^aenomen, at der mellem et 

 givet Antal Bogeplanter og et tilsvarende Antal Rodgranplanter — f. 

 Ex. i Priklebede i en Planteskole — bestod den Forskjel, at de sidste 

 viser långt mere ensartet \'aext og Udvikling end Bogens — indeholde 

 fairre genotypiske Forskjelligheder — og dette har jeg betegnet ved 

 at sige at Traearterne har forskjellig Spredningsevne. 



Jeg har i den föran naevnte Alhandling udforlig omtalt dette Forhold 

 og fremhasvet Bog, Eg, Skovfyr som Traearter med stserk, Rödgran, 

 Ask som havende svag Spredningsevne. Paa et senere Tidspunkt i mit 

 Liv blev det for mig först aabenbart, at Spredningsevnen ikke blöt 

 varierer med Traearten men ogsaa med forskjellig Race af samme Trae- 

 art, det vil sige Proveniensen har afgjorende Indflydelse paa Sprednings- 

 evnen — jeg har i Skogsvårdsföreningens Tidskrift berört dette Forhold 

 saerlig for Egens Vedkommende — og saaledes at i samme Grad som 

 Tra-^arten nsrmer sig til sit Optimum bliver Spredningsevnen svagere. 



O g Forstyrrelser i V^aexten kan faa Indflydelse, saaledes vil Paavirk- 

 ning af Frost i unge Bogebevoxninger have den Indflydelse, at Spred- 



