558 L. A. HAUCH 



og freinmest deri at forskjellige Dele af Planten paavirkes uhyre let af 

 Nattefrost.» 



Disse Betragtninger forer bort fra at anse krollet Va;xt og rank Vcuxt som 

 Fasnomener, der udelukkende skyldes Kaarene — det er den samme Bog 

 men den skulde have opnaaet den krollede eller ranke Vs;xt alt eftersom 

 den har lidt under Frost eller har undgaat dette Naturonde — og forer 

 henimod at antage den kroUede og den ranke Form som Racer, der har 

 forsogt överalt at finde Indpas, men paa de for Frost udsatte Lokali- 

 teter har dels den ranke Bog maattet vige for den kroUede, dels kan de 

 normale Formelementer va;re erstattede af nye Dannelser. 



Den der bereiser vört Land, vil finde Bekräftelse paa det öven for 

 udtalte; han vil finde Bogeskov, om hvilken han strax vil kunne sige, 

 hvorvidt den henhorer under den ranke eller den kroUede Form, og han 

 vil da beständig see det gjentaget, at den ranke Bog indtager Landets 

 milde, af Havet indskaarne Egne, eller den findes maaske längs större 

 Indsoer, det vil sige frostfri Egne — det har i saa Henseende Interesse, 

 at jeg i Foraaret igoi, da den voldsomme Nattefrost havde ha^rget Bre- 

 gentved, ved at fjerdes längs Soro So fandt ung Bogeopva^xt fuldstsen- 

 dig uden Overstandere ganske uberort af Frost — medens den krollede 

 Bog vil findes i Landets indre kolige Egne og paa det flade, kolde 

 Ler. Og han vil finde den ranke Bogs Bevoxninger stammerige, medens 

 den krollede Bogs ofte netop vil karakteriseres ved at vaere fattige paa 

 Stämmer — alt i Overenstemmelse med at Spredningsevnen er svagere 

 hos den förste Form af Bog end hos den sidste. Paa lignende Maade 

 som 0stens Klima — saaledes som omtalt — bidrager til den skonne 

 Vaixt hos Skovfyr, fremkalder det milde Klima längs Danmarks Fjorde 

 — og i sa^rlig Grad längs Lillebaelt — den ypperlige Bogevaext, den 

 ranke Bog, samtidig med at det fremkalder den store Sygelighed hos 

 Rodgran. 



Paa en noget tilsvarende Vis kan Vinden paavirke Bogens og ogsaa 

 Egens Spredningsevne i förste Raekke — hvad der jo er noksom be- 

 kjendt — saaledes at Fa;notypen forandres, men dernaest har A. Opper- 

 MANN omtalt, at her gja^lder det samme som hvor Bogen har vsret an- 

 grebet af Frost, der foregaar en dobbelt Paavirking, ikke alene den for 

 alle synlige Indflydelse paa Individernes Form men ogsaa en Virkning, 

 som ikke sees, idet Individer af rank Genotype kan have Vceret tilstede, 

 men er bukket under for Vindens Paavirkning; hvis vi t.x-nker os en 

 Bogebevoxning bestaande af Individer af Racer at alle mulige forskjel- 

 lige Former saavel ranke som i forskjellig Retning heldende, vil det 

 afhffinge af Kaarene — Vindretningen — hvilken Race der vinder Över- 



