562 



L. A. HAUCH 



den ind under andre klimatiske Forhold: hvor vi tinder Racer af en gi- 

 ven Trålart med ranke smukke Former og den dermed i Förbindelse 

 staaende svage Spredningsevne, er de vist som oftest staerkt stedbundne, 

 og vi skal kun langsomt og forsigtigt prove os frem, inden vi S0ger at 



henfore dem til andre Voxesteder, medens om- 

 vendt ofte Racer med staerk Spredningsevne 

 baade under vanskeligere og under gunstigere 

 Kaar vil kunne udvikle sig frodigt. 



Som hos Bog og hos Eg moder man ogsaa 

 hos Rodgran forskjellige Racer; dette Forhold 

 har vaeret Objekt for flere Forskeres Undersogel- 

 ser; NiLS Sylvén skjelner mellem forskjellige 

 Former af Rodgran efter Grenenes Stilling og 

 Koglerne — Kamgran, Baandgran, Pladegran — 

 og ligeledes er Optraeden af forskjellige Bio- 

 typer hos Rodgran paavist af A. ClESLAR kun 

 at han kalder det, som W. JOHANNSEN beteg- 

 ner som Biotyper, klimatiske Varieteter, samt 

 mener, at de er fremgaaede i direkte Tilpas- 

 ning til Kaarene. 



Med Henblik paa den Fare for Rodgranens 

 Vaext i Danmark, som Trametes udover, kunde 

 der vsere Grund til at undersoge, om der ikke 

 mulig kunde findes Bevoxninger eller maaske 

 enkelte Traeer — jeg skal i saa Henseende hen- 

 vise til, hvad jeg i Skogsvårdsföreningens Tid- 

 skrift 1914 har omtalt, at Zederbauer har 

 paavist for Skovfyr, at Fro fra forskjellige Mo- 

 dertraeer i samme Bevoxning har givet Planter, 

 der stiller sig forskjelligt överfor Angreb af 

 Lophodermium pinastri — der kunde give Plan- 

 ter, som var mindre udsatte for Svampens 

 Angreb. Det kunde maaske have Betydning at tage Kogler af de mest 

 sunde aeldre Rodgranbevoxninger, saaledes som de f. Ex. förekommer 

 paa Buderupholm. 



Og hvis der skulde findes Individer med iboende Evne til bedre at 

 modstaa denne Fare, kunde det tcxnkes, at dette stod i Saramenhaeng 

 med en stserkere Spredningsevne; thi Spredningsevnen i en Bestand 

 kan i al Fald tildels falde sammen med Afspaltningsfremtoninger i Men- 

 DEL'sk Forstand, og er i det hele et Maal paa Uensartethed, hvorledes 

 den saa for Resten er betinget. A. Oppermann har vist, hvorledes de 



Fra Dansk Botanisk Tidsskrift. 

 Fig. 10. Eg af Agern fra 0sterri 



