TR-EARTERNES SPREDNINGSEVNE OG KULTURENS T.^THED 573 



Beskafifenhed, — men det vil vare leenge, og der vil va^re en Periode, inden 

 Planterne sluttar sig, hvor en saadan aaben Kulturflade med de sparsomt 

 forekommende Planter halvvis tager sig ud som en Grusmark. Ganske 

 paa samme Maade stiller det sig med Eg og vistnok ogsaa med Skov- 

 fyr. Der er noget mere levende ved den taette naturlige Foryngelse, 

 Saaning eller Blokplantning end ved de — mere eller mindre — plante- 

 fattige Plantninger med ompriklede Planter; det er som om man gjengav 

 Skoven det, som Wagner kalder »Holzgeschmack». Man faar staerkere 

 Indtryk af Liv, naar man fördes i Skov, hvor de foryngede Afdelinger 

 baerer en ta^t Opvsext, end hvor man seer saadanne Afdelinger, der for 

 0iet tager sig ud som Graessletter hist og her afbrudt af en forkroblet 

 Plante. 



Og her kommer vi tilbage til et Punkt, som jeg i det foregaaende 

 allerede har dva^let ved, dette at Forstmanden ikke altid har P^orstaaelse 

 af — eller heller Folelse for — den levende Skovs Krav, og det har 

 maaske — naar vi traenger ind i Tingenes Kjerne — sin Rod med 

 Bergsons Udtryk /'Forstandens haardnakkede Tilboielighed til at behandle 

 det levende som livlöst. Karakteristisk for Forstanden er en naturlig Mangel 

 paa Evne til at fatte Liv.» 



Og vi Isrer vist egentlig aldrig tilfulde at forstaa Skovens Liv; men 

 der kan hos den opmaerksamme og tillige aedruelige lagttager af Skov- 

 naturen opdukke som en Slags instinktmaessig Folelse derfor, han kan 

 maaske skimte Veien, der synes at före overBjerget; jeg tsenker mig, at 

 överfor det her freradragne Sporgsmaal: Trsearternes Krav til i Ung- 

 dommen at udvikle sig i taet Opvaext vil det maaske ätter vore et Ord 

 af Bergson, der kan finde Anvendelse, at »der gives Ting, som For- 

 standen alene formaar at soge, men som den ved egen Kraft aldrig vil 

 kunne finde. Disse Ting vilde kun Instinktet kunne finde, men det vil 

 aldrig soge dem.» 



LITTERATUR. 



Bergson, Henri. Den skabende Udvikling. Oversaettelse ved Knud Ferlov. Kjobenhavn 1915. 

 ClESLAR, A. (1907). Die Bedeutung klimatischer Varietäten unserer Holzarten fiir den Wald- 



bau. Centralbl. f. d. gesammte Forstwesen. 

 Emeis, (1875). Waldbauliche Forschungen und Beobachtungen 1S75. 

 v. Ettinghausen, c. og Krasan, F. Untersuchungen iiber Deformationen im Pflanzen- 



reiche. Denkschrift der k. k. Akademie der Wissenschaften. mat. naturw. Classe 



Bd. 33. Wien 1S91. 

 Galton, Fr. (1875). ■^ Theory of Heredity (Journal Anthropol. Instit.). 

 Hansen, i. F. (1877). Et Afsnit af Lsren om Skovbrugets Okonomi. Kjobenhavn 1S77. 

 Hauch, L. a. (1904). Om den saa kaldte »Spredningsevne» hos vore Trosarter. Botanisk 



Tidsskrift. Bind. 26. 



