HENRIK PETTERSON 



BRÄNSLEBRISTEN OCH SKOGS- 

 VÅRDEN. 



Föredrag vid Svenska Skogsvårdsföreningens årsmöte den 15 mars 19 1 8. 



Sedan den nu föreliggande frågan uppställdes på programmet för 

 dagens förhandlingar har densamma kommit i ett väsentligt för- 

 ändrat läge, vilket betingar en annan behandling av ämnet än som 

 ursprungligen avsågs. Sålunda har bränslekommissionen i en skrivelse 

 till Kungl. Maj:t den 4 innevarande mars utvecklat de vådor för vårt 

 lands skogsvård, som skapats av det nuvarande läget, och i samman- 

 hang härmed framlagt förslag till en provisorisk lagstiftning mot sköv- 

 ling av enskildas skogar. Detta förslag har utförligt refererats och dis- 

 kuterats i pressen, varför det kan förutsättas vara för de närvarande 

 känt. Dessutom har vid detta möte samma fråga redan ägnats så myc- 

 ken uppmärksamhet, att jag icke anser mig böra upptaga mötets tid 

 med ett uttömmande föredrag, utan skall jag endast helt kort beröra 

 några få huvudpunkter. 



Som bekant har under 19 17 importen till Sverige av kolbränsle, d. v. s. 

 stenkol, koks och briketter, högst avsevärt understigit den normala. Im- 

 porten av dylikt bränsle utgjorde nämligen under 191 7 endast 2,3 mill. 

 ton mot 5,5 mill. ton i medeltal för åren 19 14 — 19 16. Bristen har följ- 

 aktligen utgjort icke mindre än 2,2 mill. ton, motsvarande cirka 15 mill. 

 kubikmeter löst mått ved. 



Av flera skäl har emellertid denna vedmassa ej behövt tagas i an- 

 språk för att ersätta de uteblivna stenkolen. Dels har nämligen en be- 

 tydande stenkolsförbrukning kunnat uppehållas oberoende av importen 

 genom anlitande av inneliggande lagerbehållningar av stenkol, dels har 

 också en hel del stenkol ersatts med torv. Men förutom genom dessa 

 särskilda hjälpkällor har vedförbrukningen kunnat väsentligen minskas 

 därigenom, att på grund av brist på andra råmaterialier eller försvårade 

 avsättningsförhållanden betydliga inskränkningar gjorts i den industriella 

 driften. Slutligen, ehuru ingalunda minst betydelsefullt, har det rådande 

 höga priset på bränsle framtvingat omfattande besparingar i såväl indu- 

 striens som hushållens totala bränsleförbrukning. 



Att i siffror mäta det samlade resultatet av alla dessa inflytelser låter 



