hORMPL NKiSMHlDDKN 603 



sektionskubering, anses alltså det sektionskuberade värdet vara det rik- 

 tiga, och det formpunktskuberade avviker därifrån med ett visst fel. 



Detta betraktelsesätt är givetvis ej fullkomligt exakt, då själva sektions- 

 kuberingen ej är något absolut, men då vi jämföra värdena med var- 

 andra, betyder det. att vi ej fordra större noggrannhet än vad sektions- 

 kuberingen skänker. 



Innan undersökningens allmänna gång kan klarläggas, måste vi först 

 se, huru det tillgår vid användningen av den metod för kubering, som 

 skall prövas. Då urskiljas omedelbart trenne olika moment vid loXSONS 

 metod. Det första är bestämmandet av formpunkten. Det andra är be- 

 räknandet av formklassen med hjälp av det erhållna formpunktsvärdet. 

 och det tredje är uppsökandet i tabellen av den kubikmassa, som 

 stammen beräknas ha vid en bestämd formklass, höjd och diameter. 



Varje av dessa tre grepp kan tänkas åstadkomma fel på den slut- 

 liga kubikmassan. 



I fråga om det första momentet, formpunktsbestämningen. hänvisas till 

 Mattssons (io> undersökning, varvid konstaterades, att formpunkten 

 kunde bedömas mycket nära lika av olika personer. De skillnader i be- 

 dömningen, som visade sig vid jämförelse mellan tre olika förrättnings- 

 män, var sä ringa, att MATTSSON anser dem icke i något fall spela någon 

 praktisk roll. Xu är det visserligen sant. att i fråga om granen, och särskilt 

 dä det gäller den här behandlade nordliga t\'pen. svårigheten att bedöma 

 forrapunkten är större, men detta torde dock icke kunna förr\-cka under- 

 sökningens resultat. I detta avseende har förf. anställt vissa experiment 

 genom att under loppet av sommaren 191 5 bibringa olika prickare färdig- 

 het i att bedöma formpunkten just på gran. och det har da visat sig, 

 att de ha bedömt formpunkten till så gott som exakt lika värden som 

 jag .själv. Detta har avgjorts därigenom, att jag först själv bestämt 

 formpunkten och därefter överlämnat höjdmätaren till prickaren. som 

 fatt ange vilket värde han ansåg formpunkten ha. Här komma emel- 

 lertid ej att framläggas nägra specialundersökningar angående denna 

 sak. Att en viss individuell variation härvidlag kan vara möjlig är ju 

 icke uteslutet, men den motverkas av den omständigheten att 64 träd 

 äro bestämda av en person och 40 av en annan. 



Den viktigaste felkällan är däremot den andra. d. v. s. det fel som 

 uppstår genom att man frän en viss formpunkt sluter till en därav be 

 stämd formklass. Undersökningen har i detta avseende att inrikta sig 

 på skillnaden i varje särskilt fall mellan den beräknade och den verk- 

 liga brösthöjdsformklassen. 



Den tredje felkällan slutligen är den, att en viss variation äger rum 

 på det sättet, att träden ute i skogen ej motsvara tabellen. I tabellen 



