FURMPUNKTSMETODKN 605 



hällandet mellan diametern pä halva av-ståndet mellan brösthöjd (1,3 m 

 frän markenj och trädets topp. 



Formpunkt ;= läget av kronans tyngdpunkt i procent av stammens 

 höjd från marken räknat. 



FormpiinktsbedömJ formklass -^ det värde pä verkliga forraklassen som 

 erhålles med hjälp av en bedömd formpunkt och funktionen mellan 

 formpunkts- och formklassvärden i JONSONS tabell. 



Formklassenhet^ = i: = talet för formklassen uttryckt i hundradelar. 

 Formklass 0,65 är alltså — 65 E. 



Formpunktseyihet^ — FE = talet för formpunktens procentuella läge 

 a stammen uttr^xkt i hundradelar. Ett träd, vars kronas tyngdpunkt 

 ar belägen 57 % ifrån marken säges hava en formpunkt = 57 FE. 



Medelfelet ■=^ medelstorleken av alla fel, beräknad såsom kvadrat- 

 roten ur summan av alla felens k\'adrater, dividerad med antalet. 



(v/- 



Medelvariationen = medelavzikelseii = kvadratroten ur summan av kva- 

 draterna på de enskilda varianternas avvikelser från medeltalet, dividerad 



med antalet ( \/ "^ ] jå detta medeltal är så beskaffat, att avvikelserna 



v'?). 



därifrån bilda minsta kvadratsuraman. Systematiska fel äro alltså elimi- 

 nerade. Om varianterna fördela sig enligt Gauss' felkurva och ingen syste- 

 matisk avvikelse föreligger, blir medelavvikelsen lika med medelfelet. 



Numeriska medelfelet = aritmetiska medeltalet av alla fel. då alla anses 

 ha samma tecken. 



Formklass och formpunkt. 



Sedan länge har det ansetts, att kronans djupgående har inflytande 

 på stammens form. men först Jonson har satt detta i system för att 

 använda sig därav praktiskt. Enligt hans metod kan formpunkten, som 

 ar kronans tyngdpunkt, sägas vara den punkt, varest de på trädet 

 verkande vindkrafterna äro koncentrerade. Om stammen är byggd såsom 

 en jämnstark bjälke för att motstå vindtrycket, så befinner sig denna 

 bjälkes översta punkt där resultanten för vindtrycket är anbragt, d. v. s. 

 i formpunkten. JONSON har angivit ett samband mellan formpunkt och 

 formklass, vilket framställes i fig. 6 a. 



* Deima beteckning är föreslagen av professor Jonson och använd av bl. a. jägmäsure 

 Mattsson 1 hans arbeten. 



