622 SVEN PE'1"RIN1 



Sambandet mellan trädens form och brösthöjdsdiameter. 



En sak som skulle kunna intressera vore nu ett klarläggande av sam- 

 manhanget mellan formklassen och andra stamfaktorer, såsom höjd och 

 diameter. Emellertid har jag ansett, att dylika undersökningar böra 

 läggas på material, som är insamlat på annat sätt än det ifrågavarande. 



Matt.SSON har för lärken sysslat med dessa frågor. Rörande förhål- 

 landet mellan medelhöjden och medelformklassen ser jag ingen anled- 

 ning att här orda. Däremot vill jag i förbigående nämna något angå- 

 ende frågan om samband mellan formklass och diameter. 



Mattsson (i o) har för tallen visat, att ingen korrelation råder emellan 

 diameter och formklass i fråga om enskilda träd, eller rättare att korre- 

 lationen var än positiv, än negativ och alltid mycket svag. I fem fall 

 blev den positiv och i tre fall negativ. Korrelationskoefficienterna vari- 

 erade mellan -|- 0.10 och — 0.33- Sannolika felet är ej beräknat. I 

 sitt arbete om lärken sysselsätter sig MATTSSON (11) även med denna 

 sak. Det är ju en allmän uppfattning, att de grövre brösthöjdsdimen- 

 sionerna ha en lägre formklass, och så som resultaten av lärkundersök- 

 ningarna i detta avseende utfallit, skulle det kunna synas, som om 

 denna uppfattning fått en viss bekräftelse genom korrelationsräkning- 

 arna. Sålunda erhölls för det övervägande flertalet undersökta försöks- 

 ytor på lärk en negativ korrelationsfaktor, och i stort medeltal för alla 

 ytorna fick MATTSSON en korrelationskoefficient av — 0.2S, då maximifelet 

 för en enskild bestämning uppges till + 0.70. Regressionskoefficienten 

 uträknas därefter, d. v. s. den rätlinjiga funktion, enligt vilken ändring- 

 en skulle ske, och det visar sig då, att ändringen inom ett bestånd i 

 formklass från den klenaste dimensionen till den grövsta blir mycket 

 obetydlig. 



Mattsson anför på grundvalen därav såsom resultat, att inom hans 

 bearbetade lärkmaterial har säkert konstaterats en svag tendens till fal- 

 lande formkvot med stigande brösthöjdsdiameter. 



Med anledning av detta vill jag foga några anmärkningar till detta 

 kapitel, då jag anser resultaten i MATTSSONS arbete vara oklart formule- 

 rade. Korrelationsräkningarna ha verkställts stam för stam och resul- 

 taten gälla följaktligen sambandet i fråga om de enskilda träden. I detta 

 avseende kan jag ej finna annat än att korrelationen mellan formklass 

 och diameter enligt de framlagda undersökningarna får anses vara myc- 

 ket begränsad, och att man kanske borde kunna om icke a\föra 

 frågan från dagordningen så åtminstone ge den en annan form. 



De funna korrelationsfaktorerna variera nämligen betydligt och äro 

 dessutom ganska låga. Växlingen för olika provytor (= olika bestånd) 



