626 SVEN PKTRINl 



ning av ett tillräckligt stort material utjämnas dock denna skillnad. Huvud- 

 saken är likväl, att medeltalen äro tillräckligt säkert bestämda för att 

 uppvisa den ifrågavarande tendensen, även om de ej äro bestämda alla 

 med samma säkerhet. 



Det är klart, att resultatet härvidlag för ett enda bestånd ej får gene- 

 raliseras utan blott bör tagas såsom ett exempel. Kommande under- 

 sökningar skola bringa klarhet i här berörda avseenden. 



Om det nu ej av hittills gjorda undersökningar klart framgår, huruvida 

 formen på träden kan sättas i samband med brösthöjdsdiametern eller icke, 

 så är det i ännu mycket högre grad ovisst, om formpunktsmetoden skulle 

 vara berättigad, så som den användes för att bestämma formklasserna 

 vid beräknande av kuberingstalen inom norrlandstaxeringen. Ty även 

 om formklassen skulle visa sig ha säkert samband med 5-cms diameter- 

 klasser, så finnes det ingen anledning tro, att formpunkterna skola med 

 en dylik indelningsgrund visa en lagbunden fördelning, på ett sådant 

 sätt, att formklasserna bliva rätt bestämda. Detta synes framgå med all 

 tydlighet av fig. 6 b. Här har materialet indelats i grupper efter de 

 verkliga formklasserna med så pass grova klasser som 5 E, men likväl 

 visa medeltalen av formpunkterna inom dessa klasser ingen tendens till 

 lagbunden anordning. Och då det gäller att bestämma just formen, 

 kan man svårligen tänka sig nå ett bättre resultat med någon annan 

 indelningsgrund än formklasser. Varje annan indelning — efter diamet- 

 rar, höjder, etc. — måste ju giva sämre resultat i detta avseende. 



Det är möjligt, att ett mycket större material kunde ha givit ett- 

 gynnsammare resultat. Detta har emellertid ej visats, och intill dess har 

 man rättighet att ställa sig tvivlande. Och även om ett mycket stort 

 material skulle ge en viss lagbundenhet, sä måste man ju säga sig, att ett 

 dylikt samband vore av ringa värde, om det endast kunde erhållas som 

 resultat av en utjämning i så stor skala, att man ändå ej kan bedöma, 

 om det i det enskilda fallet' med fördel kan tillämpas. 



I och med konstaterandet av att formpunktens variation ej 

 följer formklassens måste sålunda som ett korrelarium fast- 

 slås, att formpunkten ej heller kan vara formangivande för 

 diameterklasserna. 



Jonsons tabell. 



Primärundersökningarna till JONSONS tabell vila på ett material be- 

 slående av 47 stycken stamanalyser av gran, härstammande från Koppar- 

 bergs län (Jonson 6). Siffrorna för gran och andra jämnbarkiga träd- 

 slag göra ingen skillnad på formen inom och på bark. 



* Det enskilda fallet är h.är närmast tänkt säsom ett bestånd eller en mindre skogstrakt. 



