642 GUNNAR SCHOTTE. (12061) 



Detta sä mycket mera som även från riksdagens sida visats ett speciellt 

 intresse för dessa undersökningar. Sålunda väckte vid 191 6 års riksdag 

 herr J. PERSSON i andra kammaren motion (^) om skrivelse till Kungl. 

 Maj:t angiende åstadkommande av aspodling å statens marker. Motio- 

 nären framhöll, att staten torde hava stora skogsmarker, som lämpa sig 

 för aspodling, och som borde kunna förse tändsiicksfabrikerna i vårt land 

 med råvara. 



Jordbruksutskottet {4) avstyrkte visserligen någon direkt åtgärd från riks- 

 dagens sida, då den föreliggande frågan var föremål för såväl enskildas 

 som statsinstitutioners uppmärksamhet och arbete. Utskottet underströk 

 dock den av motionären framhållna nationalekonomiska betydelsen av 

 ett rationellt bedrivande av aspodling i vårt land. Utskottet meddelade 

 också, att, åtminstone å en del enskilda marker, odling av asp bedrives 

 i icke obetyd ig skala, och att Domänstyrelsen upptagit frågan till 

 behandling. Härefter anförde utskottet följande: »Den institution, 

 som emellertid i första hand har att taga befattning med hithörande 

 frågor, är Statens skogsförsöksanstalt. I den plan, som uppgjorts 

 för försöksanstaltens verksamhet under de närmaste tre åren, har 

 även — enligt vad som meddelats utskottet — inrymts tillväxtunder- 

 sökningar i aspbestånd, alltså ett led i den kultur, som motionären 

 avser.» 



Redan ar 1909 undersökte författaren genom en tillfällig försöksyta 

 ett barkat aspbestånd å Jönäkers häradsallmänning i Södermanland, innan 

 det gick sin undergång till mötes, och samma år anlades vid Försöks- 

 anstalten i samband med björkundersökningar en blandskogsyta med 

 björk och asp å Klotens kronopark i Dalarna. 



När det gällde att uppsöka områden, lämpade för försöksytor i rena 

 aspbestånd, var det naturligt, att försöksanstalten i första hand vände 

 sig till vårt lands främste aspvårdare, överjägmästare C. G. Barthelson. 

 Med största beredvillighet ställde han också sina kända aspbestånd vid 

 Sätra bruk i Västergötland till Skogsförsöksanstaltens disposition. Här 

 anlades sålunda sommaren 1916 tre fasta försöksytor i yngre aspbestånd, 

 varjämte en tillfällig aspyta uppskattades i ett äldre sådant. Slutligen 

 uppskattade Skogsförsöksanstalten hösten 1916 på jägmästare Tn. Grinn- 

 DALS förslag en tillfällig yta i medelålders aspbestånd å det greve Carl 

 Bonde tillhöriga Hörningsnäs i Södermanland. 



Uppskattningsresultaten från de sju försöksytorna återfinnas i tabell i. 

 Innan desamma något diskuteras, lämnas först en detaljbeskrivning över 

 mark och markvegetation i försöksytorna. 



^ Pag. inom parantes hänföra sig till motsvarande sida i Medd. fr. Statens Skogsförsöks- 

 anstalt H. 13 — 14. 



