654 GUNNAR SCHOTTK. (1218) 



tyder pä lika t^od markbonitet som vid Sätra. Detta förhållande torde 

 ej enbart kunna få sin förklaring av den goda värd, som bestånden ä 

 Sätra fått åtnjuta, utan förf. ser även häri ett utslag av rasfrågan. Ytan 

 422 synes för övrigt vara tämligen tjockbarkig. Även ytorna 376 ocii 

 379 vid Sätra ha en relativt tjockare bark än de utmärkta beständen 

 377 och 378 därstädes. 



Talen i tab. i tyda på, att man inom aspbonitet I vid 50 år skulle 

 kunna hava bestånd med cirka 200 kbm innanför bark och en medel- 

 diameter av 20,5 cm. Inom bonitet II skulle motsvarande tal vara resp. 

 150 kbm och 18 cm. Av denna massa är minst resp. 40 och 20 °o tänd- 

 sticksvirke, d. v. s. virke över 18 cm i diameter. 



Med hänsyn härtill har i tabell 3 gjorts försök att ungefärligen vär- 

 dera bestånden efter nuvarande virkespriser, A bästa bonitet skulle så- 

 lunda ett bestånd vara värt cirka 4,000 kr. pr har. 



Även om dessa priser gå ned efter kriget, åtminstone för pappers- 

 massaved och kolved, så komma de väl knappast att göra det för tänd- 

 sticksvirket. 



Om före världskriget i stort medeltal betalades 80 — 90 öre per kbf 

 mittmätning fritt fabriken utan järnvägsfrakten, så är priset nuuppeiomkr. 

 1,25 kr., och billigare torde ej aspvirke kunna fås från Ryssland. 



I den lämnade kalkylen i tab. 3 har ej kunnat göras några beräknin- 

 gar för avdrag på grund av röta och kvist. Egentligen är det endast 

 bestånden 378 och 377, som äro fullt friska; i alla de andra finnes mer 

 eller mindre röta. 



Emellertid är ju förhållandet det, att röta till en diameter av 2'/, — 

 3 tum i stammens mitt godtages utan avdrag å priset, medan för röta 

 mellan 3 — 5 tum, sker ett avdrag av 2 tum. Rötavdragen ha enligt för- 

 fattaren lämnad uppgift i allmänhet i stort medeltal ej gått upp till i '%. 

 vid fabrikerna, men alla stockar med röta över 5 tum ha ju i regel 

 stannat i skogen såsom ved och dylikt. — Likaså är det tydligt att ett 

 betydande avdrag komme att ske för kvistigt virke i ett bestånd, sådant 

 som ytan 422. 



Av dessa exempel finna vi emellertid, att aspen ä god mark är ett 

 värdefullt träd och förtjänt av att omhuldas. Visserligen torde med nu- 

 varande priser gran till massaved å samma mark giva ungefär lika stor 

 behållning vid 40 — 50-årig omloppstid, men kommer säkerligen pappers- 

 virket att efter kriget falla i pris, då däremot aspvirke till prima tänd- 

 stickor är oöverträffat. Snarare torde detta pris komma att stiga. 



I första hand bör man därför taga vara på och vårda den asp, som 

 självmant uppkommer å för aspen lämplig mark. Att tidigt gallra aspen 

 och uppkvista den samt sedan ytterligare genomgå den med gallringar 



