SKOGSUTSTÄLLNING OCH SKOGSMÖTEX I GJÖVIK (NORCK . 35 



Ringsaksermarken sorterar under Hedeniarkens skogror\altning. Dess skog- 

 forvalter är herr Tu. Klkr, som genomgått Skogsinstitutet i Stockiiolm och för en hel 

 del svenskar torde vara känd. Skogen har en längre tid varit underkastad 

 ordnad skogsvård och har en totalareal af 150 hektar, delade på 3 skiften. 

 Den är mycket vackert belägen invid Mjösen på en höjd, varierande mellan 

 140 — 200 m. Den vä.xer på silur. Jordmånen är sandlilandad mylla pa 

 kalkunderlag. l'a \ issa ställen går kalkberget i dagen. A"ä\tligheten är nästan 

 öfverallt mycket god, endast där jordtäcket är tunt sämre. Det öfvervägande 

 trädslaget är gran. Afsättningsförhållandena äro goda, då skogen ligger midt 

 i en folkrik bygd vid sjö och järnvägsstation. '1". o. m. stör, stuhbvcd 

 och ris finna afsättning. .\fverkningarna liafva i genomsnitt under de sista 

 10 åren inbragt kr. 16,50 per år och hektar netto. Huggningsmetoderna 

 hafva varit dels trakthygge med fröträdsställning, där tallen varit insprängd, 

 dels traktblädning (Wallmoblädning). Den senare har man allt mer och mer 

 öfvergått till för att öfverföra de likåldriga skogsbestånden till olikåldriga och 

 för att om möjligt undvika den besvärliga gräsvä.xten, som i sin tur ditlo( - 

 kar betesdjuren — en formlig plåga i norska skogar med deras bestämmel- 

 ser om förbud för inhägnad af mer än en viss, mycket liten del af skogsmarken. 



I exkursionen deltog minst ett hundratal skogsmän och skogsägare. Det 

 var särskildt förvånande att finna, huru många enkla allmogemän och ägare 

 af smärre gårdsbruk och skogsarealer med allra största intresse följde exkur- 

 sionsledaren, skogforvalter Ki.er, från bestånd till bestånd och lyssnade till 

 hans förklaringar och de här och hvar på stående fot anordnade diskussio- 

 nerna. Några kortare beskrifningar från en del bestånd, som under exkur- 

 sionen besågos, må här anföras. 



Ett 45-årigt bestånd, där björken 1907 borttagits efter att hafva ingått 

 till 16 % och gallring 1910 skett till 4 X- höll 245 kbm. pr har. En prof- 

 yta visar i stamantal 1,540, medelhöjd 20,4 m., medeldiameter 16,:; cm., ur- 

 sprunglig virkesmassa 519 kbm., nuvarande 439 kbm,, medeltillväxt 11,5 kbm., 

 löpande tillväxt 13,» kbm., massatillväxt 3%'. 



Eran nu berörda profyta färdas man dels genom vackra gran- och tall- 

 föryngringar af olika åldrar, dels genom äldre fläckvis af Polyporus auiiosii-< 

 härjade bestånd. Kxx denna röta skulle uppträda pä sä god mark \ar en 

 väntad sak, och det anmärktes, att rötprocenten var ganska stor. \'idare fick 

 man se genomförd grupphuggning af gran med kvarlämnade fröträd af samma 

 trädslag. Öfverdådigt vackra föryngringar i traktblädningsluckor, kulturer af 

 Abies balsamea och pectinata, Lari.v leplnlejiis o. s. v., än vidare äkta bläd- 

 ningshult m. m. En annan profyta i 45-årig skog visade ett stamantal af 

 2,500 pr har, medelhöjd 18,8 m., medeldiameter 13,4 cm., grundyta 35,25 ni^. 

 nuvarande virkesmassa 453 kbm,, medeltillväxt, 10,08 kbm., löpande tillväxt 13,6 

 kbm., massatillväxt 3 "„. Ett 7 o-årigt granbestånd tog sig ganska bra ut, men 

 framhölls såsom mycket svagt. Hvarje år förekom härjning af svamp, stormar och 

 insekter. Någon rationell gallring eller genomhuggning i öfrigt hade icke öfvergått 

 beståndet i fråga, hvarför det kunde tjäna som ett kraftigt varnande exempel på 

 hvart bristen på god beständsvård leder. 



Ytterligare genomvandrades flera välvårdade smärre skogsbestånd, h\ar- 

 efter exkursionen slutades i Ringsakermarken, om hvilken skog en utländsk 

 forstman lär haf\a sagt: »Den är en fröjd för ögat och en seger för norsk 

 forstvetenskap.» 



