TRAKTHLGGNINC. ELIliR HLÄDNING. 79 



Stådda »dubbla produktionen» vid luckhuggning, blädningsskogens härdighet 

 mot stormar och torka m. fl. för utredande af blädningsfrägan betydelsefulhi 

 faktorer. 



Det är särskildt min redogörelse å sid. 203 — 205 lör en del luckor å 

 Högsjö, som gjorts till föremål för herr \V:s kritik. Herr W. anser det vara 

 hugg i luften och beroende på. obekantskup med beståndets historia och pla- 

 nen i arbetet, att jag å sid. 205 i min uppsats anger, att vissa angifna 

 luckor ej i tid utvidgats, och att det äfven med lo-åriga intervaller, mött 

 stora svårigheter att i tid återkomma med afverkningen till de mänga luck- 

 orna. 



Rörande de anmärkta luckorna ansåg och anser jag fortfarande, att plan- 

 tornas utseende och reducerade tillväxt, fullt motivera påståendet, att luck- 

 orna tidigare bort utvidgas. 1 fråga om detta sist nämnda står i min upp- 

 sats, att anledningen till att sä ej skett ang/i/s vara svårighet att hinna sköta 

 alla luckor, 0('h det var skogsägaren själf, som gaf denna förklaring. Hug- 

 get i luften» som herr W. behagar kalla det, är således icke mit*, och jag 

 har ej heller någon anledning betvifla att denna skogsägarens, lät vara helt 

 personliga uppfattning, är riktig. 



W. anför ifråga om min mätning af årsskotten, att jag visar föga förstå- 

 else af blädningens natur, då jag vågat jämföra luckåterväxtens längdtillväxt 

 med samma tillväxt hos lika gamla ungträd å ett öppet hygge. Det må så 

 vara. Men däremot tror jag det visar en viss förståelse af mui uppgift att 

 bl. a. fä en pä faktiska förhållanden grundad utredning rörande tillväxten 

 vid blädning och trakthuggning. Det vill säga, //or man i likhet med herr 

 \V., att blädningen oafsedt äterväxtens tillväxt i blädningsluckorna kan fram- 

 visa minst lika stor eller t. o. m. dubbelt så stor massaproduktion som trakt- 

 huggning, då behöfva de troende visserligen ej en dylik undersökning, då 

 behöfva de öfverhufvudtaget ingen undersökning alls om tillväxten. För egen 

 del nöjer jag mig icke med enbart påståenden utan föredrar att genom di- 

 rekta undersökningar med måttband, tillväxtborr etc. söka få ett reellare un- 

 derlag för valet mellan trakthuggning och blädning. 



Herr W. säger vidare om den enligt hans mening ändamälslösa mät- 

 ningen af plantorna: »jag har utlofvat dubbelt större produktion genom bläd- 

 ning än genom trakthuggning. Nu begär man tredubbelt större». Min upp- 

 fattning är att äfven om man utgår frän herr Ws antagande om blädningens 

 dubbla produktion oafsedt äterväxtens tillväxt i luckan, sä är en undersökning 

 om denna senare ändock icke betydelselös. Ty antag att det därvid visar 

 sig att äterväxten i luckan visar i det närmaste samma trefnad och tillväxtök- 

 ning som på hygget, dä skulle ju enligt Ws åsikt den tredubbla produktio- 

 nen vara ådagalagd, och hvem skulle dä tveka att helt öfvergä till blädning: 

 1 verkligheten är det dock sä, att icke ens dubbla produktionen i medeltal 

 för hela omlop])stiden är framställd som bevisligen sannolik, än mindre kon- 

 staterad. 



Det vore dock af intresse veta, huru länge herr VV. anser sig kunna 

 undvara att räkna med äterväxtens tillväxt utan att den dubbla produktionen 

 riskeras? 10, 20, 30 är? Eller med andra ord, huru länge skall en nyupp- 

 kommen skogsgrupp gä under namn af återväxt? 



Nederst å sid. 317 gör herr W. ett uttalande som i detta sammanhang 

 ej utan vidare bör förbigås. Herr \V. säger: »Ty man fär ihägkomma att 



