80 AUOI.K UKLANIlKK. 



<let ar i( kc lihitt Av Irail som sta i ilen lilla liu kans kant, som röna gynn- 

 samt inll)'taiulc al drl t;(.-ni)iii liu ko|i|>niiif^(.Mi tillströniKiande ljuset, utan äf- 

 \'en träden iniiaiitör amla lill 15 jo meter, kunna u|)|i\isa verkan af det 

 trän liirkan insilande ljuset.» I )et \(ire intressant höra h\ad lie\is herr W. 

 har för detta pästiiendiv 



Sjiilf har jag ;i olika skof^ar (So- 1 00 åriga) undersökt ett stort antal 

 kaiittrad vid luckor. Hos lleitalrt, dix k ej hos alla, af de yttersta kantträ- 

 den har jag olta hnuiil en myeket stark tillväxtökning. A »andra liniens 

 kanttraci d. \. s. kanttiäd som \isserligen stå något bakom vidstående 

 kanttrad men doi k i Iri öppning mot lucka — har jag funnit denna af lju- 

 set Iriin luckan uppk la tilKäxtökning ganska obetydlig ocli förlagd en- 



<lasl till ett mindretal träd. ( )< h a träd, som genom andra träds kronor 

 till större ilelen skymmas frän liK kan, har jag för min del ej kunnat för- 

 marka annan ökning i tillvä.\ten än som pä naturlig väg kunnat förklaras 

 genom beståndets gallring, vindfällning e. d. Det tarfvas som bekant en 

 ganska stark friställning (Ijustillskottj lör att skog, som står nära mognads- 

 gränsen skall \isa tillvä.\tökning. Oc li d;i man vet detta, är det litet svårt 

 att förstil, huru ljuset från en liten blädiiingsluc ka skall kunna påverka till- 

 växten it ett träd iiuiti beståndet 15 -jo m. frän luckkanten. 



Korande betydelsen af kantträdens lillväxtökning för blädningens pro- 

 ditktionsförmäga mii härjämte tilläggas, att denna tillväxtökning gif\etvis ej 

 räcker längre ;in till nästa utvidgning af blädningsluckan d. v. s. cirka 10 

 är, efter hvilken tiil friställningningstillväxten öfvergår å det nyblifna kant- 

 bältet. Kantträiiens ökade tillväxt kan siilunda under antagande af 100-årig 

 omloppstid, ej gärna beräknas erhållas under mer än '1,^ af trädens Ii fstid. 



Skall en tiillstäiHlig och opartisk jämförelse göras mellan produktionen 

 \id trakthuggning och blädning mäste man också taga med i beräkningen 

 att älven traktliyggets kantträd och fröträd öka tillväxten efter hyggets af- 

 verkning och detta helt naturligt i vida högre grad pr träd räknadt, än den 

 lilla blädningsluckans kantträd. 



För öfrigt så synes talet om den dubbla produktionen vid blädning nu 

 böra alldeles utgå ur diskussionen, ty herr \V. erkänner å sid. 326 att detta 

 hans tal är riktigt endast under förutsättning af den bristande vård af be- 

 ständen under uppvä.xttiden, som W. ansåg vara allmänt rådande vid tiden 

 iS()7, da han skref sin bok »Rationell skogsafverkning» och jag erhåller 

 t. o. m. förebråelser tor att jag envisas» att vilja applicera hans uttalanden 

 iSi)7 pa är 10 10. 



Min mening att en förändrad upjitattning om gallringars utförande verk- 

 ligen numera gor sig gällande synes äfven herr W, själf fullständigt dela att 

 döma af följande ord pä sid. 320: Som bekant har hela vår gallringsteori 

 ändrat kurs under senare tid, sä att knappast något står kvar af hvad som 

 för 1 5 är sedan lärdes. Den nuvarande huggningen i ungskogs- och slan- 

 skogsbeständen har således ej mycket släktskap med den forna s. k. hjälp- 

 gallringen. >■ 



Huru herr \V. anser att stamvis blädning» skall ske, innan bestånden 

 böra förvngringshuggas (d. v. s. genom gruppvis blädning) framgår bl. a. af 

 ett af honotu hållet föredrag vid Skogsvårdsfören. årsmöte år 1906, däri han 

 ville närmare förtydliga sin blädningsmetod genom följande ord: (se sid. 375 

 — 70 halte 7 iV- 8 af Skogs\ .-fören. Tidskrift). Vid blädning skiljer man 



