FKACAN DM ANOKUNANDl- T AF Eli' SKOCJSlimKKl. I 03 



en kostnad af 50 kr. per liektar 1 niill. kronor om året. Således samman- 

 lagt 3 mill. kronor ])er år, livilket tydligen visade, att ett synnerligt stort 

 hehof förelåg. \'ille emellertid, att saken skulle närmare utredas och framför 

 allt ansåg tal. nödvändigt förelägga den för diskussion vid ett så stort möte 

 som skogsvårdsföreningens, där skogsintresserade personer landet rundt träffa- 

 des. Mötet skulle hållas i mars och kunde ju då föreningen äfven utse om- 

 hud, h\ilket ännu ej skett; tal. \ar nämligen endast af styrelsen utsedd och 

 ansåg sig därför ej l)efogad att handla å föreningens vägnar. Så länge som 

 till 'skogsvärdsstyrelsemötet i höst behöfde man dock ej vänta, utan kunde ju 

 skogsvårdsstyrelserna få tillfälle uttala sig h\ar för sig. Hemställde, att med 

 uppvaktning och därmed sammanhängande saker sktillc få anstå till dess 

 skogsvårdsföreningen uttalat sig. 



LänsjagiiiäslaiT Ölen vidhöll sitt förra \ rkandc och ansåg, att löroningen 

 för skogsvård kunde lämnas tillfälle uttala sig efter sedan förslaget var up])- 

 gjordt. 



/(i^iiids/dn: Elis Xilsoii ansåg gentemot en föregående talare f)nödigt att 

 nu resonera om behofvet af medel, ty det vore ju sedan länge fastslaget, 

 att ett stort sådant fanns. Yrkade på proposition, om vi skulle följa herr 

 (_)léns förslag att bilda en ekonomisk förening. Föreningen för skogsvärd 

 borde få tillfälle uttala sig, men det skulle fördröja saken alltför länge att 

 invänta skogsvärdsstyrelsemötet i höst. Beträffande befogenheten för ombu- 

 <lcn att nu bilda ekonomisk förening, förklarade tal., att han hade full be- 

 fogenhet från sitt förbund att göra detta. 



Bruksägare Ivan Svensson instämde i öf\erjägmästare Wallmos förslag. 



Läusjiigmäsinn- A. Xilsson ansåg det vara stor skillnad, om skogsvårds- 

 styrelserna hvar för sig gjorde uttalanden i saken eller om deras möte i höst 

 u|)ptoge den till behandling. Det \ore mycket viktigt att fä ett gemensamt 

 uttalande frän dem. 



Sedan flere talare förtydligat sina förut gjoida uttalanden, iip|)trädde 



Länsjägmästare Hj. Hunthle, som ansåg, att till dikning af försumpning^- 

 marker kunde man använda snart sagdt hur mycket penningar som helst. 

 Hänvisade till årsberättelsen från skogsvårdsstyrelsen i Jämtlands län, som 

 beräknat, att endast till försvarsdikning till skydd mot nuvarande skogsmar- 

 kers försumpning erfordrades minst 75,000 kronor |)er ar. 



Sågverksägare P. J. Hedin ])åpekade behofvet af utredning. Tal. kunde 

 af egen erfarenhet säga, att en framställning till regeringen måste \ara väl 

 utredd och utarbetad för att ha utsikt att vinna framgång. Emellertid måste 

 man snart gripa verket an, och ansåg tal., att man borde tillsätta ett arbets- 

 utskott. 



fägmäslare C. A. Otirsiröni ansåg ej lämpligt att nu bilda en ekonomisk 

 förening, ty om Föreningen för skogsvärd ej ville vara med om saken, skulle 

 det nog blifva omöjligt att få den igenom, och då vore det ju onödigt att 

 ha gjort så stora an.stalter. FVamhöll att ett arbet.sutskott borde tillsättas. 



Länsjägniäslare Olcii framhöll vikten af att ombuden \oro fullt eniga, 

 endast därigenom kunde man ha utsikt att fa !-aken fram. I )ärför syntes det 

 tal. bäst att låta Föreningen för skogsvård först uttala sig. .\tcrtog sitt \ r- 



