122 I. A. .MKI.KKRSON. 



/) (Ui///\'ln : 2:0) dc flottande skola ni Jm nllii (uli alla joi ni ansvara 

 lor j^iMiom llottnin^en ii|)|)koiiiiia skador. Visserlif^en finnes stadgadt, 

 all, 0111 na_L;on gitter \isa, det lians flotlj^ods framgått på sådant sätt 

 eller a sådan lid, atl det ej kunnat medverka till skadan, han då äger, 

 att hos de lloiiande söka sitt åter efter befogenhet, men gentemot icke 

 delägare i föreningen äro dock äfven härvidlag dess medlemmar soli 

 dariskt ansvarige; 3:0) för ledens anläggning nedlagda kostnader skola 

 utamorteras genom en bestämd amorteringsafgift, hvarefter leden må 

 nyttjas utan sådan särskild afgift; 4:0) emot försummadt underhåll af 

 flottleden finnas stränga bestämmelser. 



Skalc/ hvarlor ett \'attendrag anortlnas till lloltled är som bekant 

 bchofvel af transportled for \ iike frän närbelägna skogsområden. Det 

 är dessa skogsägaie som till sista öret fä gälda kostnaden för flottle- 

 dens såväl anläggning som drift. Detta påstående har jag fram.ställt i 

 årsskrift för föreningen för Skogsvärd i Norrland 1 909 I. Det mötte till 

 atl börja med blott ringa förståelse, gjorde sig dock så småningom gäl- 

 lande ocli intogs slutligen i ett af de till Konungen ingifna yttrandena, 

 hvarpå det vitsordades af samtliga tle befallningshafvande, som därpå 

 yttrat sig i denna fråga. 1 )etta u[jpslag får alltså ej förbises vid frågan 

 om nya flottningsförfattningar 



Visserligen inträffar det, att en spekulant på virke trän skogar, 

 som han själf ej äger, ordnar flottleden, men det sker i så fall un- 

 der förutsättning att återfå härför utlagda kostnader genom en del 

 af vinsten frän det inköpta virket, ej i afsikt att för framtiden höja 

 skogsvärdet ä den honom ej tillhörande skogsmarken, och alltså icke 

 för att tillgodose de så att säga gedignare intressen, sf)m skogsägaren 

 repre.senterar. Detsamma gäller om flottningen, vid hvilken hans intres- 

 sen äfven väsentligen kunna afvika frän skogsägarens. Men numera, 

 sedan ett så stort antal af våra vattendrag gjorts flottbara, är skälet till 

 åtgärderna för deras tekniska och juridiska behandling mycket ofta ett 

 rent administrativt. Detta gäller framför allt, då den enskilda flott- 

 leden bchöfver öfvergå till allmän. Afven om kostnaderna härför skulle 

 blifva så stora, att sjalfva flottningskostnaden snarare ökats än minskats, 

 så äro ofta de indirekta fördelarna med den alliitanna flottledens till- 

 komst sä stora, att åtgärderna ändock måste ansetts hafva medfört af- 

 gjord fördel för det allmanna intresset. 



Foniinna för ett vattendrags öfvergång till allman flottled angifvas 

 i 18S0 års flottningsstadgas §§ i — q. Jag förbigår dessa under förhopp- 

 ning, att vid tillfälle få framhålla dessa s\-npunkter. 



I dessa båda pä högst förtjänstfulla motiveringar grundade författ- 

 ningar hafva vi i mänga afseenden förträffliga bestämmelser för flott- 



