NAIIKMINM.N <J( H SlKOMliA I AK 1 TAGI-ISEK. 



Krokfjällskottar hos granen. 



1 dun tyska skogsbiologiska litteraturen lia sedan länge omtalats gran- 

 kottar med bakåtböjda kotttjäll, s. k. »Kru|)|)elza|)fen». Sålunda beskrefvo 

 och atbildaile liki gckk och C Cuameu för första gången dylika kottar i >Jahres- 



l)eri('ht der Naturforschenden Ge- 



sellschaft Graubiindens i6 Jahrg. 

 1 8 7 I . I )essa kottar hade dock 

 endast undergått någon sjuklig för- 

 ändring och voro endast hälften så 

 stora som normala. Sedermera har 

 dock namnet »Kriippeizapfen» kom- 

 mit att omfatta mera konstanta kott- 

 tormer, hvilka varit fullt utveck- 

 lade, men haft tillbakaböjda kott- 

 fjäll. I sitt bekanta arbete »Ueber 

 (lie Nielgestaltigkeit der Fichte>', 

 Ziirich 1898, har sålunda professor 

 (". ScHRöTER å sid. 90 afbildat flera 

 dylika, hvad man skulle kunna kalla 

 krokfjällskottar, och omtalar, att dy- 

 lika blifvit funna pä 18 ställen i 

 Schweiz, 4 i Tyskland, i i Österrike 

 och I i I.ivland. Af särskildt in- 

 tresse äro 3 afbildade krokfjällskottar 

 frän Sagnitz nära Dorpat. På en 

 af dessa är ungefär yttre tredjedelen 

 af kotttjällen tillbakaböjd i skarp vin- 

 kel, då denna tillbakaböjning däremot 

 är mindre framträdande å de båda 

 andra. I det stort anlagda arbetet 

 » Lebensgeschichte der Blutenpflanzen 

 Mitteleuropas» refererar Schroter 

 1004 helt kort sina tidigare uppgif- 

 ter om krokfjällskottar och återgifver 

 samma bilder som förut utan att med- 

 dela något nytt om desamma. 



Ar 1905 omtalas från Ungern 

 i Magyar botanikai lapok (Ungarische 

 botanische Blätter) IV årgången i 

 en kort notis ett fynd af grankotte 

 med tillbakaböjda kottfjäll. Vid ett 

 sammanträde i okt. 1905 af den bo- 

 taniska sektionen af ungerska natur- 

 vetenskapliga sällskapet förewsade 

 nämligen professor Alex. AL^gocsi- 

 DiEiz en sådan kotte från comitatet Märamaros. Föredraganden ansåg, att 

 fenomenet finge tillskrifvas inverkan af frost. 



Slutligen har professor N. Wili.e i Nyt Magazin for Naturvidenskaberne 



IS SkogsWrsöksanstalts samlingar. 



Fot. T. Lagerberg. 

 KroUtjiillskottc från Rolniens frökläng- 

 nings.Tnslalt 1 901. ' , 



