I 5!^ i;iJNNAk SCHCITM-.. 



,;. I!l an(lskot;arna af tall, j^ran, lijork ocli asp längre inät landet å 

 ilot starkt kupi-raile nuiranoinräik-l omkring 150 a 200 ni. öfver hafvet. 



4. Tallskogarna, di-ls i rena bestånd dels Mandade till olika grad 

 iiird gran oili lijörk, pii de vidstiai kta jiinina sandslätterna. 



De liäda sista skogstyperna påminna starkt om skogstrakterna i mellersta 

 S\erige, i synnerhet de i det ostliga exkursionsoinrådet af Kominter- och Johan- 

 nisluugerliedarna. Xastertit å nämnda hedar förändrar sig landskapet genom 

 uppträdande at de ädlare löfträden, ek och liok, ])ä bördigare ställen. Det 

 senare trädslaget uteblir helt oi h hållet i de längst österut belägna trakterna 

 af Ost|)reussen, och gränsen för dess naturliga utbredning öfverskreds först 

 sista e.xkursionsdagen. 



I kustonuadet ligga talrika, vidsträckta liögmossar innanför det skogs- 

 onniide, som besöktes. .\f\en är antalet sjöar och ur igenvuxna sjöar bil- 

 dade kärr öf\erallt stort. Dessa arealer, som upptagits bland impedimenten, 

 tillgodogöras genom myrnybyggen, genom pa konstlad väg framställda ängar, 

 o( h genom fiske. 



( Istpreussens mark är. liansedt nägra tertiära bildningar (bärnsten), dilu- 

 vial och alluvial. De allmiala områdena äro skogbärande blott i de kust- 

 omriiden, som endast med svårighet kvmna torrläggas, och som icke äro tillräck- 

 ligt skyddade för öfversvämiiing, särskildt \\d flodmynningarna. Af de diluvjala 

 onuädena bära i s\nnerhet de stora jämna sandslätterna utomordentligt vackra 

 barrskogar, men älven den ler- och märgelhaltiga marken i det kuperade niorän- 

 onuiidet. som hufvudsakligeu användes till äker, är delvis skogbevuxen och bär 

 oftast mv( ket värdefulla blandskogar af löf- och barrträd. I synnerhet gäller detta 

 om den till det öfrc diluviallagret hörande, jämna lermarken i Littauen och 

 den ganska starkt kuperade lerhaltiga sand- och sandhaltiga lermarken i det 

 s. k. preussiska sjöbältet, ett bredt moränbälte, som sträcker sig frän Jylland 

 genom hela Nordtyskland ända in i Ryssland. Man päträffar också öfverens- 

 stämmande bildningar inom Jylland och Ostpreussen säsoni de stenfria och 

 ofta mycket finkorniga, vidsträckta, jämna sandslätterna, de med runda fiytt- 

 block otVerströdda dels jämna dels kulliga sandslätterna, moränler- och märgel- 

 lagren i de kuperade områdena. Desslikes iakttages här en likaså vanlig 

 växling i markens sammansättning af sand, lera, kalk o» h andra aflagringar 

 liksom inom hedarna västerut. 



Invatiarantalet i provinsen ar i rundt tal 2 millioner. Pä hvarje 

 kvadratkilometer komma 5^ invånare. Af städerna hafva 10 st. öfver 

 10.000 imänare. Järnvägar finnas t. n. till en utsträckning af 2,500 km. 

 eller pr kvkm. af landets areal 6,44 km. och pr 10,000 invånare 12,19 

 km. Allmänna landsvägar hafva byggts till en längd af 7.000 km. 



( )st]ireussen har en areal af 36,933 kvkm., 



däraf: åker 



ängar 



betes- och kalmarker 



skogsmark 



hus- och gårdsutrymme, trädgårdar och 

 vatten . 



