I 66 i;UNNAK SIHOITK. 



andni distriklrn, < ;uiiiliiniuii <n]\ Alk-nslcin, \ar luirjnin^a-n dessa båda år 

 amiii (ilielvdlit;. 



Ar i()oi) — I o däremot atvcrkadcs 



i dislriklct Königsberg 2,000,000 fm., 



■-> ( iiLiidjinncn 900,000 > , 



Allenstein 70,000 « . 



'lotalbiimiiian kalatiii areal uppskattas till 14,000 har. Realiserandet af 

 dessa stora virkesmassor stötte ej pä några större svårigheter. 1 genomsnitt 

 lör alla sortiment uppnåddes i distriktet Königsberg 5,50 mark i)r fm., i (iiim- 

 binnen 5,.h, ]ir Im. Att bekampa nunnan med larvlini eller andra dylika 

 medel ar numera alldeles otNeruilx el. I 'en enda atgiirden anses nu vara alt 

 genast hugga alla torkande träd. 



Rrviifl Xeti-Sleni/ifii;. Revirets areal är 5,216 har, dUraf 4,393 har 

 skogsmark, 554 har brukbar, icke skogbevaxt mark samt 270 har im|)edinient. 

 .\fverkningen utgör årligen 12, 900 fm. »Hauptnut/.ung -, 5,760 fm. »Vornut- 

 /.ung , 800 fm. »Schlag- und Reisighol/.», tillsammans 19.460 fm. eller 4,44 

 fm. |)r har skogsmark. ( iagnvirkesutbytet är 44 % af afverkningen. Netto- 

 behallningen pr luir i2.(./ mark. 



.\l\en detta rexir hade att u|ip\isa vackra Icjfskogar och särdeles till- 

 talande föryngringar af ekplanteringar i grupper (fig. 31 samt däremellan ovan- 

 ligt vackra naturliga föryngringar af ask (fig. 4). .Men älgarna gjorde af- 

 scvärd skada å de unga ekstammarna genom att afskala barken |)ä dem. Till 

 skydd mot älgarna beströkos stanuuarna därför med en tjärblandning, af i 

 tunna tjära, ;0 liter oxblod, 20 liter fotogen, 5 kg. soda samt en tillsats af 

 gödselvatten. Kostnaden för en sådan ])astr\kning ui)[)gick till omkring '/a 

 mark per ekgrupp. Man hade äfven gjort försök med att linda stammarna 

 med taggtråd. 



De här och livar förekommande medelålders granbe.standen voro vid 

 50 — 60 års ålder starkt utglesnade på grund af nunnans tidigare härjningar. 

 Men marken täcktes ofta af ett rikligt askuppslag. Det kan ej råda något 

 tvifvel om, att dessa bestånd med tiden skulle blifva vackra askskogar. Här 

 fingo vi sålunda se ett tydligt exempel på Me izgers' framhållande af nunnan 

 som den \erkliga faktorn \id barrskogarnas omvandlande till löfskogar. 



från dessa trakter torde äfven böra erinras om särdeles vackra björk- 

 bestand eller rättare här och hvar insprängda ståtliga björkstammar. Sådana 

 hade \ i redan beundrat i närheten af reviret Xemonien. och i Sternberg var 

 ej ovanligt att trätta björkar med ända till 2S meters höjd. Stammarna' voro 

 raka ocli glänsande hvita (synbarligen mest Bet nia oilonila) alldeles som björ- 

 karna i ^'ärmland och Dalarna, hvilka bruka väcka icke minst de utländska 

 turisternas och dendrologernas beundran. 



Marken i dessa löfskogsbestånd i Sternberg liknade exempelvis den vid 

 Bregentxed i Danmark (se Skogsvårdsföreningens tidskrift IQ09. b. 12) och är 

 också bildad pä samma tid. Den består af sandblandad lera eller lerblandad 

 sand med stora fiyttblock här och hvar. Dessa stenblock uppsökas och upp- 

 gräfvas af befolkningen, da det ar mvcket ondt om gråsten i trakten. 



