OSIPRF.USSF.NS SKOGAR. 



175 



a. Plantering af i-årig tall, 2 i hvarje grop, hvilka u]>ptagits med S|)itzen- 

 bergs spade och utan användning af hunnislagret. 



b. Plantering pä lika sätt som föregående, men hunnislagret har vändts om. 



c. Radsådd med tallfrö i hackade ränder, i Inilka hunnislagret blifvit ned- 

 hackadt. Kostnad per har 80,16 mark. 



d. Radsådd af tallfrö liksom under c, dock endast i sanden ocli ej med an- 

 vändning af humuslagret. Kostnad per hektar 38,80 mark. 



Samtliga försöksytorna besprutades åren 11)05 — 11)07 ™cd hordeaux- 

 vätska. Under de första åren efter kulturen hade de afdelningar, där Inimus- 



Fig. 10. I<ihannisl)iirgerlieik'n. F.n tallsiuUl l>cs]irutas 



Fot. K. Metzger 

 •il Ijordfauxvätska. 



lagret blifvit iiedharkadt, ett bättre utseende än de andra, och tallplantorna 

 visade sig där något motståndskraftigare mot sk\tte. Numera är dock ingen 

 skillnad märkbar. 



Som de unga tallkulturerna ofta lida af skyttesvampens härjningar, bedrifves 

 som redan är nämndt en intensiv kamj) mot densamma medelst plantornas 

 besprutning med bordeauxvätska. Forstmeister Bringmax förevisade också för 

 exkursionsdeltagarna en dylik besprutning (fig. 10). 



Bordeauxvätskan tillredes på följande sätt : 



3 kg. kojjparvitriol löses i 50 kg. vatten och 



4 > kalk :> 50 » 



Dessa båda lösningar blandas sedan med hvarandra, hvarvid xätskan 

 erhåller en blåaktig färg. Den måste förbrukas under de närmaste 2 — 3 

 timmarna. Om den får stå längre, erhåller den en grönaktig färg, ett tecken 

 på att den ej är användbar. Sprutningen kostar 11 — 13 mark jier har och 

 gång. 'Pallkulturerna besprutas det andra och tredje och oftast äfven det 

 fjärde året. När man ibland uraktlåtit att bespruta kulturerna för tredje 

 gången har det visat sig, att de skyttat året därpå. 



Bland andra fiender, för hvilka de vackra tallskogarna i ( )stpreussen äro 

 utsatta, må framför andra nämnas tallticksrötan (ringrötan). Mot denna be- 



