IiSS GINNAR SCIIOTIE. 



\ irkot a di- liiida parc rik-rna hack- vägts, 

 Inaivid t-rholl^ 2,0330 kg. \>ä den gödslade 



oili 530 ). « ogödslade 



hälften. 



Per har skulle den 22-äriga skogen lämnat 132 fin. eller iirligen 6 fm. 

 pa den gödslade marken och resjjcktive 34 och 1 ,^ fm. ä den ogödslade. 



Del gödslade området lämnade sålimda ärligen 4,5 fm. mer, hvilket i 

 penningvärde heräknades till 4,, x 3 mark = 22, >i. mark. 



Ikll \i>st skall ingen af e.\kursionens deltagare törneka, att färden ge- 

 nom ( )^lpreus>ens skogar i mänga afseenden var ytterst angenäm och intres: 

 sant. 1 )el \ar ej Mött de utmärkta arrangemangen, som gjordes för oss, och 

 den mot ^^^ \isade stora gästfriheten, som bidrog härtill, utan skogarna själfva 

 hal\a at\en efterlämnat etl lärorikt minne. 



\'i tmgo en ganska uttömmande kännedom om de ostpreussiska skogs- 

 forhällandena, livilka i liera hänseenden likna vara, en kännedom, som är af 

 särskildt värde, da \ära skogsmän pä sina studieresor i allmänhet ej kommit 

 att tänka pa att besöka dessa trakter. 



\i fingo tilllälle att beimdra med hvilken precision och snabbhet kul- 

 tmerna (mest sådder af tall) bedrefvos efter afverkningen. Dessa tallsådder 

 voro olxerallt \a<kra 01 li lifskraftiga och liknade ej alls den »tyska tall», vi 

 olla fmna 1 äldre kulturer hos oss. .Men här i ( )stpreussen användes också 

 fro fian trakten. l-aidast i ett ie\ir sago \\ ett mindre cirka 25-årigt tallt)e- 

 stand, som bar sannna prägel som de s. k. tysktallsbeständen hos oss. Fröet 

 till detta bestånd \ar säkerligen hämtadt frän en längt aflägsen hemort (från 

 t. c\. \'asttyskland eller troligare Frankrike eller fngern). Rätt mycket af det 

 frän \'ästtyskland distribuerade fröet har nämligen erhållits af kött, som im- 

 porterats från nämnda länder. Men i Tyskland är man numera lika noga med 

 att ej använda utländskt frö som hos oss. Fröklängningsanstalterna ställa sig 

 luuler effektiv kontroll och samma fröfärgningsmetod, som användes vid im- 

 port af utländskt skogsfrö till oss, är ifrågasatt i Tyskland. 



\'idare fingo vi rikt tillfälle se, huru de stora hyggena öfvergifvits. 

 Afven fast föryngringen mest skedde genom kultur, drogs den dock upp- 

 endast pä smärre hyggen. Det var välgörande för skogsmannen att slippa 

 se de stora schablommässiga hyggestrakter, som man tyvärr ännu finner i en 

 del skogar i värt land. — 



Till sist må framhållas den beundran, som de särdeles vackra och vir- 

 kesrika tallbeständen väckte. Träden hade en god växtform, ovanligt jämna 

 och tämligen smala ärsringar, som förlänade virket en mycket god kvalité. 

 .Men sä hafva ocksä dessa skogar vä.\t upp under inflytande af ett utprägladt 

 fastlanilNklimat. 



(".UNNAR SCHOTTE. 



