208 DISKUSSION. 



ninj; äi s;innolikt att söka i skillnaden i atsattriingsniöjlit;lieter oth däraf änd- 

 rade omsättnings förhållanden. 



Kn utredning om det inlxjrdes förhållande, som de olika sortimenten af 

 tlottf,'ods skola intaga till hvarandra vid (lottningskostnadens debitering, synes 

 vara otillfredsställande, om ej densamma beaktade samma synpunkter, som 

 tilläni|)as for fraktberäkning \ id andra transportvägar, jag tänker nu särskildt 

 pä järnvägarna. Som kändt äro järnvägsfrakterna för olika \aruslag ej vari- 

 erande med den själfkostnad, som deras befraktning betingar. \'id en gransk- 

 ning af taxor för olika varuslag framgår att fraktafgifterna i stort sedt äro 

 l)eräknade efter varornas förmåga att bära transportkostnaderna, så är exem- 

 pelvis frakten för timmer billigare än frakten för försågade trävaror, frakten 

 för kol billigare än frakten för trämassa. Dessutom gynnas med billig frakt 

 länga befraktningar samt månget varuslag, som i hög grad befrämjar vår in- 

 <liistri eller \ara näringar, såsom exempelvis kalken, till stort gagn för jord- 

 bruket. Jag kan ej fatta, hvarför ej samma synpunkter skulle kunna vinna 

 tillämpning, när taxor ui)pg()ras för flottgodsets transport i \åra älfvar, dä 

 järnvägarna, både statens och enskilda, som hafva ofantligt mycket drygare 

 både administrations- och trafikomkostnader än tlottlederna, taga denna hän- 

 syn vid frakternas beräkning. Ja, men, invändes häremot, det blifver en af- 

 se\är(l orättvisa mot timret, som med denna ])rincips tilläm|)ning blir fördy- 

 radt till förman för de minder\ärdiga skogseftekterna. Det kan så synas. 

 Inga \i dock närmare i)å Inem Hottningskostnaderna i sista hand drabba, 

 lorfaller äf\en denna skenbara orättvisa. Vi skola till och med finna det 

 xara mera berättigadt, att mindervärdigt virke konnner i åtnjutande af en 

 nedsättning i Hottningsafgift, än att järnvägarna rabattera frakten för minder- 

 xärdigt gods. Skogens produkter på rot betinga nämligen det |)ris, som med 

 pålägg af drifnings- och trans[)ortkostnader motsvara de olika effekternas 

 \arde \id förädlingsorten. .Mit efter som dessa omkostnader äro stora eller 

 sina, blir skogsägarens liehållning liten eller stor. Och äro tiottningskostna- 

 <lerna så fördelade, att flottningsafgiften för kolved är mindre än den kost- 

 nad (kn förorsakar, sa kommer visserligen Hottningen för öfriga bärkraftigare 

 scirtinicnt att häraf betungas, men då det i sista hand endast blir skogsägaren, 

 siiin \idkännes denna merkostnad, vederfares föga orättvisa, alldenstund han 

 får gynnsammare afsättningsförhållanden tor afta!ls\irket, hvarigenom skogs- 

 vården främjas eller mången gång möjliggöres. 



Billiga och rimliga transportförhållanden gagna således värt lands skogar 

 i hög grad, särskildt när man tager i betraktande, att tillväxten på grund af 

 bristande beståndsvård är genomusel på oerhörda arealer skogsmark. 



Men den statliga betydelsen af ökade tillfällen för tilharatagande af 

 mindervärdigt \irke i Norrland är ännu vidare. Inträffade med bättre afsätt- 

 ningsförhållanden förutsättningar för skogsvård, skulle arbetstillfällena blifta 

 icke allenast rikligare utan äfven jämnare fördelade, hvarigenom det blefve 

 möjligt för skogsarbetare att bilda egna hem i ödemarken. Nu måste en 

 skogsbo hafva så god förtjänst under drifningen och flottningen, ofta endast 

 <:a fyra månaders tid, att han därmed kan gälda sina utgifter under året, 

 och det har sig inte sä lätt, särskildt om familjen är stor, då vinterförtjän- 

 sterna numera ej äro sä grofva. Man måste därför icke undra på, att mången 

 finner lifsbetingelserna i skogstrakterna för knappa och emigrerar. Förarbetadt 

 till kol är affallsvirket ett nödxändigt råmaterial för en af vårt lands främsta 



