2.^0 DISKTSSInN. 



l:igin;islaic 'Ihr Jonson : jng sk;ill lic alt i (iiskiissioiien la införa ctl 

 nylt iiioiiiciit. Nar drt gäller att åtgöra såddens företräden framför plan- 

 teringen eller tvärt om, sä hänger mycket på, luir det bestånd ter sig, som 

 u|)pkomniit genom sådd, i jämförelse med det planterade. \'\ lia visserligen 

 ej så lätt att i större utsträckning på våra egna marker anställa en jämförelse 

 härvidlag, men \i kunna siikcrligen hafva nytta af tyska erfarenhetsrön. Så 

 t. e\. synes mig en liestämd slutsats kimna dragas ur det förhällandet, att 

 å vissa viira marker, som \id högre åldrar i produktionsförmåga fullt äro 

 jämförbara med tyska erfarenhetstabeller, i ungdomen dock nästan aldrig nå 

 u]>p till den utveckling, som samma erfarenhetstabeller angifva som normala, 

 t. e\. för de jilanterade tyska granbestånden. Denna retarderade utveckling 

 \ill jag i hög grad skrif\a \ni såddens konto och belöper den sig ofta till 

 flere i o-tal ar. \ ara egna erfarenheter från mellersta Sverige gå i samma 

 riktning, och den massa, som under de första 40 a 50 åren alstrats i plan- 

 terade bestand, ar i allmänhet långt större än den efter sådd uppkomna. 

 I )cssutoiii lia traden i planteringarna ett bättre och allsidigare utrymme. Delta 

 spelar nud säkerhet stor roll for utvecklingen, nämligen att trängseln mellan 

 individen icke blir så stfir. Denna utformningsförmåga, som herr Björk- 

 liom nvss talade om, gör sig icke gällande utan strid. Vissa individ skola 

 fram, men äfven de som vinna i striden, måste kämjia sig dit, och . detta är 

 orsaken till alt de, fastän segrande, lida af kampen. Som olika trädslag å 

 olika marker luir\id förhålla sig olika, är det emellertid en mångfald pä den 

 IranUida utvei klingeu in\ erkände faktorer, som behöfva iakttagas, innan man 

 generellt kan algora såddens eller planteringens företräden. 



( )l\erjägnKistarcn (1. I!ai; i iiEi.ssoN : Som direktör Wahlgren nämnde, är det 

 miinga faktorer som spela in. när det är frågan om skogskultur. Inledaren 

 har har liamhållit en del faktorer, som in\erka pa .såddens resultat, och jag 

 instämmer till lullo i allt. hvad han i detta afseende framhållit, ty de regler, 

 som han uppställt for ullVirande af sådd, äro desamma som tillämpats i södra 

 Sverige sedan numga ar och där medfört goda resultat. Jag begärde dock 

 ordet därför, att jag bland de anförda faktorerna, som in\erka på sådden, 

 saknade en. 01 h en särdeles betydelsefull sådan, nämligen såddtiden. Den 

 inverkar nämligen i hög grad \iå. resultatet. Om det inträffar torkar, hvilket 

 ganska ofta sker i södra och äfven i norra Sverige, så ger sådden dåligt 

 resultat, ilall den verkställes sent. \'erkställes äter sådden genast, sedan tjälen 

 giilt ur marken, medan ännu vinterfuktigheten är kvar, är det gifvet, att de 

 nedlagila fröna i och for sin groning få nytta af denna fuktighet, och att 

 plantorna genom densannna hinna f:l den utveckling som kräfves för att kunna 

 motstå \erkningarna af en torkperiod. 



För ett fullt utnyttjande af den under \ intern samlade fuktigheten fordras 

 dock, att afdunstningen frän såddrutorna sä mycket som möjligt hindras. Detta 

 åstadkommes just genom den af inledaren förordade, djupa luckringen, ty 

 utom det att denna underlättar plantrötternas, särskildt tallens, nedträngande 

 ]iå diupet till lager, som äfven under torka innehålla den för växtligheten 

 nödiga fuktigheten, hindrar den afdunstningen därigenom, att den så att säga 

 ■ilskar kapillärkraften i jorden. Jag vill .sålunda understryka hvad inledaren 

 sagt. att det for en gynnsam sådd fordras god luckring och godt frö, men 

 jag xill tillägga: i tid utförd sådd. Jag har ännu knappast sett en sådd 

 misslvc kas, om den blifvit så utförd, men däremot har jag haft tillfälle iakt- 



