OM SKOCISPERSONAI.ENS FORTSATTA iriTUI.DNING. 257 



på statens bekostnad samlas fullständiga följder af våra skogstidskrifter. 

 Här borde äfven finnas en del utländska facktidskrifter såsom norsk, dansk, 

 finsk, tysk, österrikisk, schweizisk, engelsk, fransk och amerikansk. I''ör 

 distriktsbiblioteket borde äfven inköpas all svensk skogslitteratur samt 

 en del utländska standardverk. Här borde äfven finnas den af Skogs- 

 försöksanstalterna utgifna katalogen öfver all .skogslitteratur i hela världen. 



På detta .sätt skulle spridda i landet samlas lätt tillgängliga bibliotek 

 i skogslitteratur, hvilka utan tvifvel skulle blifva flitigt begagnade samt 

 gifva impulser till ett försatt .själfstudium med ökade kun.skaper och 

 vidgadt intresse. Dessa bibliotek borde vara tillgängliga ej endast för 

 statens egna tjänstemän utan äfven för andra intresserade. 



Ett annat medel till fortbildning ligger i besök ä andra revir och 

 skogsområden, skogliga studieresor och exkursioner samt besök vid 

 skogsmöten. Intet torde för en skogsman vara så väckande som besök 

 å främmande skogar. Dessa besök framkalla jämförelser mellan skogs- 

 skötseln å dessa samt egna skogar, jämförelser, som måste väcka efter- 

 tanke och kritik. Öppna ögonen för misstag begångna å dessa skogar 

 eller egna skogar. 



Sedan länge har staten sökt befordra den förvaltande personalens 

 studieresor genom resestipendier. Kungl. Domänstyrelscn har härför till sin 

 disposition 2,500 kronor årligen. Stipendierna beräknas, såvidt jag kunnat 

 finna, i medeltal till 400 kronor per månad för utländsk resa samt 300 kronor 

 för inhemsk. I och för sig äro dessa belopp rätt små och otillräck- 

 liga att täcka resekostnaderna. I detta sammanhang bör påpekas en 

 omständighet, som i sin mån bidrager att för stipendiaten nedsätta 

 stipendiets värde. I^^ör -att tillgodogöra sig stipendiet erfordras i regel 

 tjänstledighet, hvilken omständighet förorsakar minskade löneinkomster. 

 En ordinarie tjänsteman måste afstå från sina tjänstgörings- och rese- 

 pengar, samt en extra tjänsteman från hela sin aflöning under den tid 

 tjäntiedigheten varar. Löneafdragen per månad torde kunna uppskattas 

 till 200 — 300 kronor. Det verkliga bidraget för en stipendieresa blir 

 således en obetydlighet. Önskligt vore, att en stipendiat äfven under 

 stipendieresan finge uppbära full aflöning. Något principiellt oriktigt 

 synes mig ej ligga i att betrakta en stipendieresa som tjänstgöring å 

 annan ort. Staten afser med stipendierna att till sitt eget gagn skaffa 

 sina tjänstemän i ett eller annat afseende större erfarenheter och kun- 

 skaper. Efter hvad jag försport lär i vissa fall statsstipendiater åtnjuta 

 full aflöning äfven under den tid stipendiet åtnjutes t. ex. inom militär- 

 kåren. 



Då ansökningarna om resestipendier i allmänhet äro rätt talrika, 

 fördelas desamma ofta på väl många händer. Härigenom måste den tid 



