300 KRNST ANDKKSSON. 



möjligheter skulle detta kunna ske f^enoin f^roflekstillvaxtens pädrifvande, 

 sä att årsrinf^arna blefve bredare. 



Beträffande utsikterna härtill, så niä ihäf^koininas, att den förut an- 

 f^ifna tillväxt.skalan, som utvisar en ringbredd af endast i mm. och där- 

 under, är iiui/c //<)/. Granskas materialet befinnes, att en massa träd växa 

 med mindre än '/•.; nim. årsringar, och således äro ännu mycket sämre 

 .som räntabla värdeproducenter än medeltalet, medan å andra sidan äfven 

 finnas träd, som växa med 1,5 mm. ärsringar ända upp till hög ålder 

 och grofva dimensioner. — \iu sådan tillväxtintensitet är ägnad att gifva 

 tillfredsställande ekonomiska resultat. För att visa detta återgå vi till 

 kurvorna 5 och 20. Där har vid tabellens öfre kant utlagts en fingerad 

 diameterskala baserad pä 1V2 mm. årsringar, motsvarande en ökning af 

 diametern med 3 cm. på 10 år. 



luiligt kurvan 5 visar sig då produktionskostnaden understiga räntan 

 intill uppnådda 27'/. cm., men vid 2-j^l, cm:s-trädets utväxande till 32 

 cm. (/) uppkommer ett deficit på o: 70 kr. under det 32cm:strädet, värdt 

 4: 70 kr. vid utväxande pä 15 år till 36^/0 cm., (/>) visar ett deficit af 

 1: 50 kr., alltså jämförda med verkliga ,i,'"<7wwj;////jtillväxten mycket goda 

 resultat. Här fordras icke stor förhöjning af det producerade virkets-kvalitet, 

 för att produktionen skall blifva bärig. 



Höjande af den producerade varans värde är nämligen också ett 

 medel att få tillverkningskostnaden betäckt. Under antagande att kvist- 

 rent och rakt virke kan produceras pä lika kort tid, som kvistigt och 

 krokigt virke, skulle äfven denna utväg vara tänkbar. 



För närvarande fås ur skogarna knappast en enda alldeles felfri 

 stock. h"elen äro af den beskaffenhet att de i framtiden böra kunna 

 undvikas. Så t. ex. äro stockarna behäftade med röta och brandlyror; 

 de äro mera eller mindre krokiga och slutligen till mycket stor procent 

 i hög grad kvistiga, grofkvistiga, svart- och rötkvistiga etc. En hel 

 del träd lämna af dylika anledningar icke sågbart virke. En massa 

 felaktigt virke är visserligen användbart, men lämnar gifvetvis ett dåligt 

 resultat, dels därför att krokigt timmer lämnar ett i förvånande grad 

 lägre utfall än rakt virke och dels därför, att rötskadadt och kvistigt 

 timmer lämnar en sågad vara, som betalas med lågt pris. Om också 

 en och annan stock händelsevis lämnar godt utfall och hög krvalitet, blif- 

 ver dock genomsnittspriset på timmer därför så lågt, att den gröfre 

 timmerskogens stora produktions- (ränte-)kostnader kkc betäckas. 



Ur kvistrenhets synpunkt fås inom Gäfledistriktet en genomsnitts- 

 kvalitet af luru, som möjligen uppgår till 3:dje sort, med ett pris af 

 140 kr. pr standard. Förädlingskostnaden är 50 kr., hvadan högst 90 

 kr. betalas för den timmermängd, som åtgår till en standard virke. 



