304 I KNST ANI>F.RSSC)N. 



Men äfven om icke dessa, för en lägre dimension som mål för den 

 framtida skogsproduktionen talande skäl förefunnes, skulle det icke 

 kunna forsvaras, att allt fortfarande basera var största produktionsgren 

 på försäljning till utlandet af en vara, sijm i verkligheten kostar oss (in- 

 klusive räntor) 3 gånger mera än del pris vi därför kunna betinga oss. 

 Ty detta skulle alldeles säkert blifva fallet, om vi fortfarande åtnöja oss 

 med det sätt hvarpä skogen, öfverlämnad åt sig själf, producerar mate- 

 rial till ;," X o" plankor. 



Ekotiomiski Med denna undcrsoknig har afselts att fä fram de kraf, som eko- 



' "• nomien liar anledning ställa pä skogshushållningen. 



Dessa kraf formuleras i efterföljande ekonomiska program: 



A. Skogsmarkens alstringskraft skall fullt utnyttjas. 



/)'. Skogsproduktionen skall vara bärig, hvarför rekommenderas: 



1) Minskning af i)rodiiktioiiskostnaden (räntan) genom ringbreddens 

 ökning. 



2) Höjning af den producerade kvaliteten. 



3) Att i intet fall använda större skogskapital än nödigt är för till- 

 godogörande af markens alstringskraft. 



4) Produktionens afbrytande genom i rätt tid företagen skörd och 

 utrangering af odugliga ämnen. 



Det återstår nu att undersöka, huruvida detta på rent ekonomiska 

 grundvalar uppställda program, kan af skogstekniken effektueras. Om 

 så är, böra teknikens malsman med beredvillighet tillgodose dessa eko- 

 nomiens kraf 



Biologiska synpunkter. 



Det har invändts, att det har är fråga om en naturjiroduktion, hvar- 

 för i öfvervägande måste tagas, huruvida skogens natur och art i all- 

 mänhet kunna underordna sig ekonomiska kraf. 



Innan vi direkt söka besvara, huruvida detta är möjligt, vilja 

 vi i största allmänhet framhålla, att särskildt i afseende å jordbruk 

 och boskaijsskötsel man på ett tillfredsställande sätt lyckats reglera 

 naturen i enlighet med ekonomiens kraf Det skulle föra oss för 

 långt att djupare ingå härpå, eller ens söka omnämna alla de fall, 

 då detta genomförts. Hvart man riktar eftertanken, finner man dock 

 exempel härpå. Boskapsskötselns husdjur ställas genom utfodringskontroll 

 i direkt beroende af ekonomien. Jordbruksväxterna hafva genom kul- 

 turen tvingats att företrädesvis utveckla, i ena fallet frö, i det andra 

 rot eller stam, i det tredje blad, hvarjämte anspråken på dessa speci- 

 aliserats i olika riktningar, t. ex. beträffande rotknölarnas storlek och 

 stärkelsehalt, rotens sockerlialt etc. 



