SKOGSTRADENS FROSA TTNING HÖSTEN I9II. 40 I 



och svag i bestånden (se tabell i), men från ungefär ^L af bevaknings- 

 trakterna uppgifves riklig blomning hos fristående träd och medelmåttig 

 i bestånden. Rikligaste blomningen sj-nes ha förekommit i öfre Norr- 

 land och i Västergötland. l""råii några bevakningstrakter omtalas riklig 

 blomning ej blott å fristående träd utan äfven i bestånden, såsom 

 Kvickjocks bev.-tr. (Pärlälfvens revir), Arflidens bev.-tr. (Malmcsjaurs re- 

 vir), Xästräsks bev.-tr. (Älfsby revir), Jörns bev.-tr. (Jörns revir), Malgo- 

 majs, \\'ilhelmina och V^ojmsjöns bev.-tr, (Wilhelmina revir), Ströms 

 bev.-tr. (Frostvikens revir), Karlstrands bev.-tr. (N. Hälsinglands revir), 

 Ockelbo bev.-tr. (Gästriklands revir), Fryksdals östra (Karlstads revir), 

 Åkers bev.-tr. (Gripsholms revir), Sundsmarkens och Bromö bev.-tr, (Ti- 

 vedens revir). Granviks norra och södra samt Perstorps bev.-tr. (Gran- 

 viks revir), Tidaholms och Hökensås bev.-tr. (Vartofta revir), V. Kinne 

 bev.-tr. (Kinne revir), KuUings bev.-tr. (Marks revir). Svartedalens bev.-tr. 

 (Bohus revir). Ebbegärde och Mjösingsmåla bev.-tr. (Kalmar revir). 



Kottsättningen uppgifves i allmänhet ha varit svagare (se kartan å 

 sid. 405) än hvad blomningen angaf. Som exempel härpå kan sär- 

 skildt framhållas Granviks revir, där blomningen var riklig, men kott- 

 tillgången ingen. Från några bevakningstrakter klagas särskildt öfver 

 att det varit ondt om honblommor, såsom i Hottnaryds bev.-tr. (Västbo 

 revir). 



Kronojägaren i Sundsmarkens bev.-tr. (Tivedens revir) uppger att 

 honblommorna utvecklade sig sent, sedan frömjölet i allmänhet fallit 

 från hanblommorna. I följd häraf är tillgången på i-årig tallkott svag, 

 ehuru blomningen var riklig. Kronojägarna i Norra Idre och Gröfvel- 

 dalens bev.-tr. (Särna revir) framhålla också, att på grund af den ihål- 

 lande hettan under våren, kommo hanblommorna att ryka innan hon- 

 blommorna voro utslagna, hvarföre äfven här kottsättningen blef ringa. 

 Detta förhållande märktes mest i glesa bestånd. 



Från många trakter klagas öfver att den i-åriga tallkotten är outveck- 

 lad på grund af frost under blomningen samt sommarens starka torka. 

 Detta förhållande framhålles särskildt från Storbackens och Råneträsks 

 revir samt från Kisa bev.-tr. i Kinda revir. Kronojägarna i .Södra Idre 

 och Gröfveldalens bev.-tr. (Särna revir) ha iakttagit, huru den i åriga 

 tallkotten under sommaren delvis förtorkat. 



Att särskildt lägga märke till är, att granen blommade äfven detta 

 år, ehuru den blommat, om ock ofta svagt, under de 2 föregående 

 åren. Vi ha sålunda haft granblomning 3 år å rad öfver i stort sedt 

 hela vårt land och möjlighet för granblomning förefinnes äfven för år 1912. 



Granen hade emellertid i år i allmänhet endast en svag blomning 



