452 



K. HKUKMANN-CAUF,. 



I )e laga kostnaderna för förvaltning och bevakning torde jämföras med 

 sittrorna i afd. IV. 



XII. 



Räntabilitetsberäkninjrar för Bergslagsdistriktets större 

 kronoparker. .. , 



Kör att utröna, huruvitlu de a distriktet verkställda större markinköpen 

 kunde anses såsom räntabla aftärer eller ej, verkställdes för en del af de 

 mera betydande kronoparkerna utredningar, utvisande deras ekonomiska ut- 

 byten allt ifrån första inköpet till närvarande stund. Då dessa utredningar 



600000 to- 



Uan IS99 1900 01 



o:' 



OJ 



O* 



Oi 



06 



07 



08 



09 1900 II 



Rrlagäa. IwpeskiUingar (InägoförsaljrujlgQr årcrv i903och 190^ ). 

 Dojöjnle. T anta pä ränta, ef la 3-C7.' 



Den. vcrklztja utg&t kroJiaJi haft for Xranoparhens inköp och skvtsd 

 jnett afcb'(Uj afarli^a \'i7istcr (HanXoT Tnedrtxknxtde. ). 



Fig. II. 



hafva bragt i dagen mycket intressanta siffror rörande dessa kronoparkers 

 utveckling, och då just räntabiliteten hos statens skogsmarksinköp är ett spörs- 

 mål för dagen, torde det hafva sitt intresse att fä dessa sifiror bevarade, 

 hvarför en del af dem härmed meddelas något utförligare, dels grafiskt, dels 

 i tabellform. 



Bland kronoparkerna hafva utvalts Grönbo, l'ttersberg och Vassgårda 

 såsom mest belysande för frågan. Grönbo därför att den är en af de äldsta 

 med första inköpet redan 1887. Utterbergs kronopark såsom karaktäriserad 

 af den för nyinköpta marker sällsynta förmånen, att strax i början kunna 

 lämna mogen skog till afverkning, och Vassgårda slutligen såsom typisk för 

 inköpta ungskogs- och kalmarksarealers utveckling. 



Af de grafiska framställningarna (fig. 11 och 12) se vi, huru väsentligt 

 olika kurvorna ställa sig ä två sådana kronoparker som Uttersberg och Vass- 

 gårda. A den förstnämnda häller sig sålunda kurvan för »statsverkets verkliga 

 kostnad», tack vare möjligheten af normala afverkningar strax från början, 

 hela tiden iin(/>r summan för den erlagda köpeskillingen, medan å Vassgårda 

 de första årtiondenas låga afverkningsmöjligheter gjort och gör, att sagda 



